EUR-Lex Piekļuve Eiropas Savienības tiesību aktiem
Šis dokuments ir izvilkums no tīmekļa vietnes EUR-Lex.
Dokuments 32013R0346
Regulation (EU) No 346/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 April 2013 on European social entrepreneurship funds Text with EEA relevance
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 346/2013, 17. aprill 2013 , Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta EMPs kohaldatav tekst
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 346/2013, 17. aprill 2013 , Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta EMPs kohaldatav tekst
ELT L 115, 25.4.2013., 18./38. lpp.
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(HR)
Spēkā: Šis tiesību akts ticis izmainīts. Pašreizējā konsolidētā versija: 09/01/2024
Saistība | Tiesību akts | Komentārs | Attiecīgā pakārtotā sadaļa | No | līdz |
---|---|---|---|---|---|
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 11 lõige 6 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 17 lõige 2 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 3 lõige 1 L 1 punkt (d) PT (ii) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 19 lõige 1b | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 22 lõige 5 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 4 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 11 lõige 2 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 13 lõige 2 punkt (e) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 11 lõige 3 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 21 lõige 2 Tekst | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 2 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 11 lõige 5 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 20 lõige | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 3 lõige 1 L 1 punkt (k) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 6 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 7 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15b | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 17a | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 4 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 11 lõige 4 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15a | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 21 lõige 3 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 14 lõige 1 punkt (b) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 1 lause 1 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 17 lõige 1 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 2 lõige 2 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 L 1 punkt (n) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 13 lõige 5 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 1 lõige (c) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Repeal | artikkel 15 lõige 1 punkt (e) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 19 lõige 1a | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 3 lõige 1 L 1 punkt (m) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 27 lõige 2 punkt (a) Tekst | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Repeal | artikkel 15 lõige 2 punkt (d) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 22a | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 18 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 3 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 27 lõige 4 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 8 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Asendamine | artikkel 22 lõige 1 lõige (e) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 13 lõige 2 punkt (f) | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 5 | 01/03/2018 | |
Grozīts ar | 32017R1991 | Lisamine | artikkel 15 lõige 9 | 01/03/2018 | |
Pabeidza | 32019R0819 | 11/12/2019 | |||
Grozīts ar | 32019R1156 | Lisamine | artikkel 4a | 02/08/2021 | |
Grozīts ar | 32019R1156 | Lisamine | artikkel 3 punkt (o) | 02/08/2021 | |
Grozīts ar | 32023R2869 | Lisamine | artikkel 18a | 09/01/2024 |
25.4.2013 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 115/18 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 346/2013,
17. aprill 2013,
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kuna investorid järgivad üha enam ka sotsiaalseid eesmärke, mitte ainult majanduslikku tasuvust, on liidus tekkinud sotsiaalsete investeeringute turg, mille osa on sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfondid. Sellised investeerimisfondid annavad rahalisi vahendeid sotsiaalettevõtetele, mis toimivad ühiskondlike muutuste mootorina, pakkudes innovatiivseid lahendusi sotsiaalprobleemidele, aidates näiteks leevendada finantskriisi sotsiaalseid tagajärgi ja panustades komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatise „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. |
(2) |
Käesolev määrus on osa sotsiaalettevõtluse algatusest, mille komisjon esitas oma 25. oktoobri 2011. aasta teatises „Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine”. |
(3) |
On vaja kehtestada ühine eeskirjade raamistik seoses nimetuse „EuSEF” kasutamisega kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide puhul, eelkõige seoses selle nimetuse all tegutsevate fondide portfelli struktuuri, nende aktsepteeritavate investeerimisobjektide ja investeerimisvahenditega, mida nad võivad kasutada, ning selliste investorite kategooriatega, kes võivad neisse fondidesse investeerida liidu ühtsete eeskirjade alusel. Ühise raamistiku puudumisel on oht, et liikmesriigid võtavad riiklikul tasandil lahknevaid meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele ja mis takistavad seda, kuna kõikjal liidus tegutseda soovivate fondide suhtes kohaldataks eri liikmesriikides eri eeskirju. Peale selle võivad lahknevad kvaliteedinõuded portfelli struktuuri, investeerimisobjektide ja aktsepteeritavate investorite kohta põhjustada investorite eri tasemel kaitse ning tekitada segadust seoses kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondidega seonduva investeerimisettepanekuga. Lisaks peaksid investorid olema suutelised võrdlema eri kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide investeerimisettepanekuid. Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide tarvis on vaja kõrvaldada olulised tõkked piiriüleselt kapitali kaasamiselt, vältida konkurentsimoonutusi nende fondide vahel ning hoida ära võimalike täiendavate tõkete tekkimine kaubanduses ja olulised konkurentsimoonutused tulevikus. Seega on käesoleva määruse puhul sobiv õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikkel 114, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus oma väljakujunenud kohtupraktikas. |
(4) |
On vaja võtta vastu määrus, millega kehtestada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondidele kohaldatavad ühtsed eeskirjad ning nende valitsejatele vastavad kohustused kõigis liikmesriikides, kui nad soovivad kaasata kapitali kogu liidus nimetuse „EuSEF” all. Nende nõuetega peaks olema tagatud sellistesse fondidesse investeerida soovivate investorite usaldus. Asjaomast määrust ei tuleks kohaldada kehtivate riiklike süsteemide suhtes, mis võimaldavad investeeringuid sotsiaalettevõtetesse ega kasuta nimetust „EuSEF”. |
(5) |
Nimetuse „EuSEF” kasutamise kvaliteedinõuete kindlaksmääramine määruse vormis tagab nende nõuete otsese kohaldatavuse selliste ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes kaasavad rahalisi vahendeid seda nimetust kasutades. See tagab samuti nimetuse kasutamise ühtsed tingimused, hoides ära liikmesriikide nõuete lahknemise direktiivi ülevõtmise tulemusena. Seda nimetust kasutavate ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejad peaksid järgima samu eeskirju kogu liidus, mis tõstab ka investorite usaldust. Määrus vähendab ka regulatiivset keerukust ning liikmesriikides selliseid fonde reguleerivate sageli lahknevate eeskirjade järgimise kulu fondivalitsejate jaoks, ning eriti nende jaoks, kes soovivad kapitali kaasata piiriüleselt. See aitab samuti kõrvaldada konkurentsimoonutusi. |
(6) |
Kvalifitseeruvaid sotsiaalettevõtlusfonde peaks olema võimalik valitseda kas väliselt või sisemiselt. Kui kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi valitsetakse sisemiselt, on fond ühtlasi ka fondivalitseja ning peaks seetõttu vastama kõigile käesolevas määruses fondivalitsejatele kehtestatud nõuetele ning olema registreeritud kooskõlas käesoleva määrusega. Kvalifitseeruval sotsiaalettevõtlusfondil, mida valitsetakse sisemiselt, ei tohiks aga olla lubatud tegutseda mõne teise ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofondi) välise valitsejana. |
(7) |
Käesoleva määruse ja ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate ning nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade vahelise seose selgitamiseks on vaja ette näha, et käesolevat määrust kohaldatakse üksnes ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, välja arvatud eurofondid, mis jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (4) kohaldamisalasse, kui nad on asutatud liidus ja registreeritud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse juures vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivile 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, (5) tingimusel et need fondivalitsejad valitsevad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide portfelle. Sellegipoolest tuleks kvalifitseeruvate riskikapitalifondide välistel valitsejatel, kes on registreeritud vastavalt käesolevale määrusele, lubada valitseda ka eurofonde, kui selleks on luba direktiivi 2009/65/EÜ alusel. |
(8) |
Lisaks kohaldatakse käesolevat määrust üksnes nende ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kelle valitsetava vara kogumaht ei ületa direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist. Künnise arvutamine käesoleva määruse tähenduses toimub samamoodi nagu direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise puhul. |
(9) |
Sellegipoolest peaks nendel fondivalitsejatel, kes on registreeritud käesoleva määruse alusel ning kelle fondi vara kogumaht edaspidi ületab direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kellel seetõttu tekib vastavalt sama direktiivi artiklile 6 kohustus saada päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt tegevusluba, olema võimalik jätkata nimetuse „EuSEF” kasutamist kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel liidus, tingimusel et nad täidavad nimetatud direktiivis sätestatud nõudeid ja et nad ka edaspidi järgivad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osas alati teatavaid käesolevas määruses täpsustatud nimetuse „EuSEF” kasutamise nõudeid. See kehtib nii olemasolevate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide kui ka pärast künnise ületamist moodustatud või asutatud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide suhtes. |
(10) |
Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejad ei soovi kasutada nimetust „EuSEF”. Sellistel juhtudel tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivaid siseriiklikke õigusnorme ning liidu õiguse asjaomaseid üldnorme. |
(11) |
Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ühtsed eeskirjad, eelkõige selliseid kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid käsitlevad eeskirjad, millesse kvalifitseeruvatel sotsiaalettevõtlusfondidel on lubatud investeerida, ning investeerimiseks kasutatavate instrumentide eeskirjad. See on vajalik selleks, et oleks võimalik selgelt eristada kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi alternatiivsetest investeerimisfondidest, mis rakendavad vähem spetsialiseerunud investeerimisstrateegiaid, nagu väljaostud, mille edendamine ei ole käesoleva määruse eesmärk. |
(12) |
Vajaliku selguse ja kindluse tagamiseks peaks käesolev määrus sätestama ka ühtsed kriteeriumid sotsiaalettevõtete kindlaksmääramiseks kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatena. Sotsiaalettevõtet tuleks määratleda kui sotsiaalmajanduse ettevõtet, mille peamine eesmärk on avaldada pigem sotsiaalset mõju, kui toota omanikele, aktsionäridele või osanikele kasumit. Selline ettevõte pakub turul tooteid ja teenuseid ning kasutab oma kasumit peamiselt sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Ettevõtet juhitakse vastutustundlikult ja läbipaistvalt, mis tähendab eelkõige töötajate ning nende tarbijate ja sidusrühmade kaasamist, keda ettevõtte äritegevus mõjutab. |
(13) |
Kuna sotsiaalettevõtete peaeesmärk on positiivne sotsiaalne mõju, mitte suurima võimaliku kasumi teenimine, tuleks määrusega edendada toetust üksnes kvalifitseeruvatele portfelliettevõtjatele, kes keskenduvad mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamisele. Mõõdetav ja positiivne sotsiaalne mõju võib hõlmata teenuste osutamist sisserändajatele, kes on muidu tõrjutud, või marginaliseeritud rühmade tööturule naasmise võimaldamist tööhõive võimaldamise või koolituse või muu toetuse pakkumise abil. Sotsiaalettevõtted kasutavad oma kasumit oma peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks ning neid juhitakse vastutustundlikult ja läbipaistvalt. Kui kvalifitseeruv portfelliettevõtja soovib erandjuhul jaotada kasumi aktsionäridele, osanikele või muudele omanikele, siis peaks ta eelnevalt olema kindlaks määranud kasumi jagamise korra ja eeskirjad. Eeskirjades peaks olema sätestatud, et kasumi jaotamine ei kahjusta kvalifitseeruva sotsiaalse portfelliettevõtja eeskätt sotsiaalset eesmärki. |
(14) |
Sotsiaalettevõtete hulka kuulub suur hulk eri õigusliku vormiga ettevõtteid, mis pakuvad sotsiaalteenuseid või tooteid haavatavatele, marginaliseeritud, ebasoodsas olukorras või tõrjutud isikutele. Selliste teenuste alla kuuluvad eluaseme ja tervishoiuteenuste kättesaadavaks tegemine, abi eakatele või puudega isikutele, lastehoiu korraldamine, juurdepääsu võimaldamine töökohtadele ja koolitusele ning sõltuvusprobleemidega tegelemine. Sotsiaalettevõtete hulka kuuluvad ka ettevõtted, mis kasutavad kaupade või teenuste tootmisel viisi, mis kajastab nende sotsiaalset eesmärki, kuid mille tegevus võib jääda sotsiaalsete teenuste või kaupade pakkumise valdkonnast välja. Sellised tegevused on sotsiaalne ja ametialane lõimumine töökohtadele juurdepääsu tagamise teel nendele isikutele, kes on ebasoodsamas olukorras eelkõige ebapiisava kvalifikatsiooni või sotsiaalsete või ametialaste probleemide tõttu, millega kaasneb nende tõrjutus ja marginaliseerimine. Sellised tegevused võivad samuti puudutada ühiskonda mõjutavat keskkonnakaitset, näiteks saastetõrjet, ringlussevõttu ja taastuvenergiat. |
(15) |
Kooskõlas eesmärgiga täpselt piiritleda ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjad, mis tuleb hõlmata käesoleva määrusega, ning tagamaks, et keskendutakse kapitali võimaldamisele sotsiaalettevõtetele, tuleks kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondidena käsitada fonde, mis kavatsevad investeerida vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kõnealustesse ettevõtetesse. Kvalifitseeruvatel sotsiaalettevõtlusfondidel ei tohiks olla lubatud investeerida rohkem kui 30 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muusse varasse kui kvalifitseeruvatesse investeeringutesse. See tähendab, et samal ajal kui mittekvalifitseeruvate investeeringute maksimaalne piirmäär ei tohi kunagi ületada 30% künnist, peaks 70 % künnis olema kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kogu tegutsemisaja jooksul reserveeritud kvalifitseeruvate investeeringute jaoks. Need künnised tuleks arvutada investeeritava summa alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning raha ja raha ekvivalentide mahaarvamist. Määruses tuleks sätestada künniste arvutamiseks vajalikud üksikasjad. |
(16) |
Käesoleva määruse eesmärk on kindlustada sotsiaalettevõtete kasvu liidus. Investeeringud kolmandates riikides asutatud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse võivad tuua kvalifitseeruvatele sotsiaalettevõtlusfondidele rohkem kapitali ning tulla seega kasuks liidu sotsiaalettevõtetele. Käesolev määrus ei tohiks aga mingil juhul soodustada sellistesse portfelliettevõtjatesse tehtud investeeringuid, mis on asutatud kolmandates riikides, mida iseloomustab asjakohase koostöökorra puudumine kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste vahel ja kõikide teiste liikmesriikidega, kus kvalifitseeruva riskikapitalifondi osakuid või aktsiaid kavatsetakse turustada, või puudulik teabevahetus maksustamise valdkonnas. |
(17) |
Et kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond võiks kasutada käesoleva määrusega kehtestatud nimetust „EuSEF”, peaks see olema moodustatud või asutatud liidus. Komisjon peaks kahe aasta jooksul käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast vaatama läbi piirangu, mille kohaselt võib nimetust „EuSEF” kasutada üksnes liidus moodustatud või asutatud fondide puhul, ning võtma seejuures arvesse kogemusi, mis on omandatud komisjoni selle soovituse kohaldamisel, milles käsitletakse meetmeid, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid. |
(18) |
Sotsiaalettevõtlusfondi valitseja peaks fondi tegutsemisaja jooksul suutma kaasata täiendavaid kapitalikohustusi. Selliseid täiendavaid kapitalikohustusi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tegutsemisaja jooksul tuleks võtta arvesse, kui kaalutakse järgmist investeeringut muusse kui kvalifitseeruvasse varasse. Täiendavad kapitalikohustused peaksid olema lubatud vastavalt kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimustes või põhikirjas esitatud kriteeriumidele ja tingimustele. |
(19) |
Võttes arvesse sotsiaalettevõtete spetsiifilisi rahastamisvajadusi, on vaja saavutada selgus selle kohta, mis liiki instrumente peaks kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond rahastamiseks kasutama. Seepärast kehtestatakse käesolevas määruses ühtsed eeskirjad aktsepteeritavate instrumentide kohta, mida kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond võib investeerimisel kasutada, kaasa arvatud omakapitaliinstrumendid ja kvaasiomakapitali instrumendid, võlainstrumendid, näiteks lihtvekslid ja hoiusertifikaadid, investeeringud teistesse kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse, tagatisega või tagatiseta laenud ning toetused. Et vältida investeeringute lahjendamist kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse, tuleks kvalifitseeruvatel sotsiaalettevõtlusfondidel lubada investeerida muudesse kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse ainult siis, kui need muud kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muudesse kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse. |
(20) |
Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide põhitegevus on primaarinvesteeringute kaudu sotsiaalettevõtete rahastamine. Kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid ei tohiks osaleda süsteemselt tähtsate pankade tegevuses väljaspool tavapärast regulatiivsete usaldatavusnõuete raamistikku (nn varipangandus) ega järgida börsivälistesse ettevõtetesse investeerimise tüüpilisi strateegiaid, nagu finantsvõimendusega väljaostud. |
(21) |
Selleks et säilitada investeerimisportfelli vajalik paindlikkus, peaks kvalifitseeruval sotsiaalettevõtlusfondil olema võimalik investeerida muusse varasse peale kvalifitseeruvate investeeringute ulatuses, mis ei ületa mittekvalifitseeruvatele investeeringutele kehtestatud 30 % künnist. Raha ja raha ekvivalente ei võeta kõnealuse piiri arvutamisel arvesse, sest raha ja raha ekvivalente ei käsitata investeeringutena. Kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid peaksid investeerima viisil, mis on kooskõlas nende eetilise investeerimise strateegiaga, näiteks ei tohiks nad teha investeeringuid, millega rahastatakse relvatööstust, mis võib rikkuda inimõigusi või hõlmab elektrooniliste jäätmete kaadamist. |
(22) |
Selleks et tagada nimetuse „EuSEF” usaldusväärsus ja kerge äratuntavus investorite jaoks kogu liidus, peaksid nimetust „EuSEF” kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu liidus saama kasutada üksnes need kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes täidavad käesolevas määruses sätestatud ühtseid kvaliteedikriteeriumeid. |
(23) |
Tagamaks, et kvalifitseeruvatel sotsiaalettevõtlusfondidel on selgesti eristatav ja tuvastatav profiil, mis vastab nende eesmärgile, tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad portfelli struktuuri ja investeerimistehnikate kohta, mida niisugused fondid võivad kasutada. |
(24) |
Tagamaks, et kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid ei aita kaasa süsteemsete riskide tekkele ning et sellised fondid keskenduksid oma investeerimistegevuses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate toetamisele, ei tohiks fondi tasandil finantsvõimendus olla lubatud. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal peaks olema lubatud võtta laenu, emiteerida võlakohustusi või anda tagatisi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tasandil üksnes tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused või tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega ega suurenda seega fondi riskipositsiooni üle märgitud kapitali. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi riskipositsiooni ei suurenda kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investorite sularaha ettemaksed, mis on nende investorite kapitalikohustustega täielikult kaetud ja mis peaksid seepärast olema lubatud. Samuti tuleks selleks, et fond saaks katta erakordsed likviidsusvajadused, mis võivad tekkida investoritelt märgitud kapitali sissenõudmise ja selle tegelikult arvele laekumise vahelisel ajal, lubada lühiajalist laenamist, tingimusel et sellise laenu kogusumma ei ületa sissenõudmata märgitud kapitali. |
(25) |
Tagamaks, et kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on kogemused, teadmised ja asjatundlikkus teha oma investeerimisotsuseid ise ning nõuetekohaselt hinnata riske, mida need fondid endas kätkevad, ning selleks, et investorid ei kaotaks usaldust kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide vastu, tuleks sätestada konkreetsed kaitsemeetmed. Seepärast tuleks kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustada üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid või keda võib käsitada kutseliste klientidena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (6). Kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse investeeringuks piisavalt laia investorite baasi olemasoluks oleks samuti soovitatav, et sellistele fondidele oleks juurdepääs ka teatavatel teistel investoritel, sealhulgas varakatel üksikisikutel. Teiste investorite jaoks tuleks siiski sätestada konkreetsed kaitsemeetmed tagamaks, et kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustatakse üksnes investoritele, kellel on sellisteks investeeringuteks asjakohane profiil. Nende kaitsemeetmetega välistatakse turustamine perioodiliste säästuplaanide kasutamise kaudu. Lisaks tuleks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsemisse kaasatud juhtidele, direktoritele ja töötajatele võimaldada investeerimist kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse, mida nad valitsevad, sest sellistel isikutel on piisavalt teadmisi, et osaleda sellistes investeeringutes. |
(26) |
Tagamaks, et nimetust „EuSEF” kasutavad üksnes need kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kelle käitumine turul vastab ühtsetele kvaliteedikriteeriumidele, tuleks kehtestada eeskirjad selliste fondivalitsejate äritegevuse ning fondivalitsejate ja nende investorite suhete kohta. Samal põhjusel tuleks kehtestada ka ühtsed tingimused huvide konflikti käsitlemiseks fondivalitsejate poolt. Nende eeskirjade ja tingimustega tuleks samuti nõuda, et fondivalitseja on huvide konflikti nõuetekohase käsitlemise tagamiseks sisse seadnud vajaliku organisatsioonilise ja halduskorra. |
(27) |
Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb delegeerida volitusi kolmandatele isikutele, ei tohiks ülesannete selline delegeerimine kolmandatele isikutele mõjutada fondivalitseja vastutust kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi ja selle investorite ees. Enamgi veel, fondivalitseja ei tohiks ülesandeid delegeerida sellisel määral, et teda ei saa enam pidada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaks ja ta muutub fiktiivseks äriühinguks. Fondivalitseja peaks jääma alati vastutavaks delegeeritud volituste nõuetekohase täitmise ja käesoleva määrusega vastavuse tagamise eest. Volituste delegeerimine ei tohiks vähendada fondivalitseja järelevalve tõhusust ning eelkõige ei tohiks see takistada fondivalitseja tegutsemist ega fondi valitsemist investorite parimates huvides. |
(28) |
Positiivse sotsiaalse mõju saavutamine lisaks investoritele rahalise kasu tootmisele on peamine tunnusjoon, mis iseloomustab sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisfonde ja eristab neid muud liiki investeerimisfondidest. Seepärast tuleks käesoleva määrusega nõuda, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kehtestab menetlused kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeerimise kaudu saavutatavate positiivse sotsiaalse mõju mõõtmiseks. |
(29) |
Fondid, mille eesmärk on sotsiaalsete tulemuste või sotsiaalse mõju saavutamine, praegu tavaliselt hindavad ja koondavad teavet selle kohta, mil määral sotsiaalettevõtted jõuavad eesmärgiks seatud tulemuseni. Sotsiaalettevõtte eesmärk võivad olla mitmesugused sotsiaalsed tulemused või sotsiaalne mõju. Seejuures on välja töötatud sotsiaalsete tulemuste ja sotsiaalse mõju kindlakstegemise ja mõõtmise eri viisid. Näiteks võib ettevõte, mille eesmärk on aidata ebasoodsas olukorras isikuid, anda aru isikute arvu kohta, keda aidati näiteks töölevõtuga ja kes muidu ei oleks tööd leidnud, ning ettevõte, mille eesmärk on parandada vabastatud kinnipeetute rehabiliteerimist, hinnata oma edukust korduvkuritegevuse määra abil. Fondid aitavad sotsiaalettevõtteid nende eesmärkide ja saavutuste alase teabe ettevalmistamisel ja esitamisel ning selle kogumisel investorite jaoks. Kuigi teave sotsiaalsete tulemuste ja sotsiaalse mõju kohta on investoritele väga oluline, on raske võrrelda eri sotsiaalettevõtteid ja fonde nii eesmärgiks seatud sotsiaalsete tulemuste erinevuse kui ka mitmesuguste käibivate lähenemisviiside tõttu. Selleks et soodustada sellise teabe puhul pikaajalises perspektiivis paremat sidusust ja võrreldavust ning saavutada teabe hankimise korra maksimaalne tõhusus, tuleks kõnealuses valdkonnas välja töötada delegeeritud õigusaktid. Selliste delegeeritud õigusaktidega tuleks samuti tagada suurem selgus järelevalveasutustele, kvalifitseeruvatele sotsiaalettevõtlusfondidele ja sotsiaalettevõtetele. |
(30) |
Selleks et tagada nimetuse „EuSEF” usaldusväärsus, tuleks kehtestada ka kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja töökorralduse kvaliteedikriteeriumid. Seepärast tuleks kehtestada ühtsed ja proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada piisavaid tehnilisi ja inimressursse. |
(31) |
Selleks et tagada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohane valitsemine ja fondivalitsejate suutlikkus katta nende tegevusest põhjustatud võimalikke riske, tuleks kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatele sätestada ühtsed ja proportsionaalsed nõuded vajaduse kohta omada piisavaid omavahendeid. Sellised omavahendid peaksid olema piisavalt suured, et tagada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide järjepidevus ja nõuetekohane valitsemine. |
(32) |
Investorite kaitse eesmärgil on vaja tagada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide vara nõuetekohane hindamine. Seepärast peaks kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide tingimustes või põhikirjas olema sätestatud vara väärtuse hindamise eeskirjad. See peaks tagama väärtuse hindamise usaldusväärsuse ja läbipaistvuse. |
(33) |
Tagamaks, et nimetust „EuSEF” kasutavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad annavad oma tegevusest piisavalt aru, tuleks kehtestada aastaaruannete esitamise ühtsed eeskirjad. |
(34) |
Kuigi fondide nõuetekohase kasutamise tagamiseks hõlmab käesolev määrus kaitsemeetmeid, peaksid järelevalveasutused olema valvsad ning tagama nimetatud kaitsemeetmete järgimise. |
(35) |
Nimetuse „EuSEF” usaldusväärsuse tagamiseks investorite silmis on vajalik, et seda kasutavad üksnes kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kes on oma investeerimispoliitikas ja investeerimise eesmärkides täielikult läbipaistvad. Seepärast tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad teabe avaldamise nõuete kohta, mida fondivalitsejal on kohustus täita suhetes fondi investoritega. Nõuded peaksid sisaldama elemente, mis on ainuomased sotsiaalettevõtetesse investeerimisele, et oleks võimalik saavutada teabe suurem sidusus ja võrreldavus. See hõlmab teavet kriteeriumide ja menetluste kohta, mida kasutatakse konkreetsete kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate valimisel investeerimisobjektideks. Lisaks sisaldab see teavet investeerimispoliitika abil saavutatava positiivse sotsiaalse mõju kohta ning selle kohta, kuidas seda mõju tuleks jälgida ja hinnata. Selleks et tagada investorite kindlustunne ja usaldus taoliste investeeringute vastu, lisatakse teave kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi sellise vara kohta, mis ei ole kvalifitseeruvasse portfelliettevõtjatesse investeeritud, ja nende valikukriteeriumid. |
(36) |
Selleks et tagada käesoleva määruse ühtsete nõuete täitmise üle tõhus järelevalve, peaks päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama järelevalvet selle üle, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevas määruses sätestatud ühtseid nõudeid. Selleks peaks fondivalitseja, kes kavatseb turustada oma fondide osakuid või aktsiaid nimetuse „EuSEF” all, teavitama oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust sellisest kavatsusest. Pädev asutus peaks registreerima fondivalitseja siis, kui kogu vajalik teave on esitatud ja kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks on olemas sobiv kord. Registreerimine peaks kehtima kogu liidus. |
(37) |
Hõlbustamaks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate tõhusat piiriülest turustamist, peaks valitseja registreerimine toimuma võimalikult kiiresti. |
(38) |
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad olukordade kohta, kui päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele edastatud teavet on vaja ajakohastada. |
(39) |
Käesoleva määruse nõuete täitmise tõhusaks järelevalveks tuleks samuti kehtestada pädevate järelevalveasutuste vahelise piiriülese teavitamise protsess, mille algatab kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimine päritoluliikmesriigis. |
(40) |
Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamise läbipaistvate tingimuste säilitamiseks kogu liidus tuleks anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (7) asutatud Euroopa järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) ülesanne pidada kõigi käesoleva määruse kohaselt registreeritud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja nende valitsetavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide keskandmebaasi. |
(41) |
Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on sõnaselge ja tõendatav põhjus arvata, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, peaks ta sellest kohe teatama päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, mis peaks võtma asjakohased meetmed. |
(42) |
Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja jätkab tegutsemist viisil, mis on selgelt vastuolus käesoleva määrusega, hoolimata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest või kuna päritoluliikmesriigi pädev asutus ei võta meetmeid mõistliku tähtaja jooksul, peaks vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist olema võimalik võtta investorite kaitsmiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas takistada asjaomasel fondivalitsejal kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil turustada. |
(43) |
Kehtestatud ühtsete kriteeriumide üle tõhusa järelevalve tagamiseks sisaldab käesolev määrus selliste järelevalvevolituste loetelu, mis pädevatel asutustel peavad olema. |
(44) |
Selleks et tagada õigusnormide nõuetekohane rakendamine, sisaldab käesolev määrus halduskaristusi ja muid meetmeid juhuks, kui rikutakse käesoleva määruse põhisätteid, milleks on portfelli struktuuri eeskirjad, kaitsemeetmed seoses aktsepteeritavate investorite kindlakstegemisega ja eeskirjad selle kohta, et nimetust „EuSEF” võivad kasutada üksnes kooskõlas käesoleva määrusega registreeritud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad. Põhisätete rikkumisega peaks asjakohasel juhul kaasnema nimetuse kasutamise keeld ja fondivalitseja registrist kustutamine. |
(45) |
Järelevalvealast teavet tuleks vahetada päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahel. |
(46) |
Käesolevas määruses sätestatud ühtsete kriteeriumide täitmise üle järelevalvet teostavate üksuste vaheliseks tõhusaks õigusalaseks koostööks on vaja, et ametisaladuse kõrgetasemelist hoidmist nõutakse kõigilt asjaomaste liikmesriikide ametiasutustelt ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. |
(47) |
Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide panus Euroopa sotsiaalinvesteeringute turu kasvu sõltub sellest, kas kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad hakkavad kasutama nimetust „EuSEF”, kas investorid tunnustavad nimetust ning kas kogu liidus töötatakse välja tugev ökosüsteem sotsiaalettevõtete jaoks, mis aitaks neil ettevõtetel kasutada pakutavaid rahastamisvõimalusi. Sel eesmärgil peaksid kõik sidusrühmad, sealhulgas turuosalised, liikmesriikide pädevad asutused, komisjon ja muud liidu asjaomased üksused püüdma tagada suurt teadlikkust käesoleva määrusega loodud võimalustest. |
(48) |
Käesolevas määruses sätestatud nõuete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis täpsustavad sotsiaalset eesmärki kajastavate toodete ja teenuste või toodete valmistamise ja teenuste osutamise meetodeid ning asjaolusid, mille esinemisel võib omanikele ja investoritele kasumit jaotada, huvide konflikti liigid, mida kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peavad vältima, ning sellega seoses võetavad meetmed, kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatava sotsiaalse mõju mõõtmise menetluse üksikasjad ning investoritele antava teabe sisu ja edastamise kord. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, võttes arvesse ka iseregulatsiooni algatusi ja käitumisjuhendeid. Komisjoni poolt kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatava sotsiaalse mõju mõõtmise menetluse üksikasju käsitlevate delegeeritud õigusaktide ettevalmistava töö käigus läbiviidud konsulteerimine peaks hõlmama asjaomaseid sidusrühmi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
(49) |
Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama järjepideva ühtlustamise ja järelevalve kõrge taseme kogu liidus. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. |
(50) |
Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakenduslikud tehnilised standardid ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega ning kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks koostada käesolevas määruses osutatud teatamise vormi tarvis rakenduslikud tehnilised standardid. |
(51) |
Komisjon peaks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast nelja aasta jooksul käesoleva määruse läbi vaatama, et anda hinnang kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide turu arengule. Läbivaatamine peaks hõlmama üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimise ning nende kohaldamisel saadud kogemuste kohta. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud. |
(52) |
Peale selle peaks komisjon alustama alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast nelja aasta jooksul käesoleva määruse ning ühisteks investeeringuteks loodud ettevõtjate ja nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade, eelkõige direktiivi 2011/61/EL koostoime läbivaatamist. Läbivaatamise käigus tuleks eelkõige käsitleda käesoleva määruse kohaldamisala ning hinnata, kas seda on vaja laiendada, et võimaldada suuremate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel kasutada nimetust „EuSEF”. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud. |
(53) |
Kõnealuse läbivaatamise käigus tuleks komisjonil anda hinnang tõkete kohta, mis võivad olla takistanud fondide kasutuselevõttu investorite poolt, sh usaldatavuse järelevalvet käsitlevate muude eeskirjade mõju kohta institutsioonilistele investoritele. Lisaks peaks komisjon koguma andmeid, et hinnata nimetuse „EuSEF” panust muudesse liidu programmidesse nagu Horisont 2020, mille eesmärk on samuti toetada liidusisest uuendustegevust. |
(54) |
Seoses sellega, et komisjon uurib maksutõkkeid riskikapitalifondide piiriüleste kapitaliinvesteeringute puhul, nagu on ette nähtud komisjoni 7. detsembri 2011. aasta teatises „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”, ning seoses käesoleva määruse läbivaatamisega peaks komisjon kaaluma, kas võtta ette samaväärne võimalike maksutõkete uurimine sotsiaalettevõtlusfondide puhul ning võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust liidus. |
(55) |
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks hindama oma personali- ja ressursivajadust, mis tuleneb tema volituste ja ülesannete täitmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande. |
(56) |
Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas era- ja perekonnaelu austamine (artikkel 7) ja ettevõtlusvabadus (artikkel 16). |
(57) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt ning Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. |
(58) |
Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on arendada välja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide siseturg selliste fondide valitsejate registreerimise õigusraamistiku kehtestamise kaudu, mis soodustab kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamist kogu liidus, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seepärast, arvestades selle ulatust ja mõju, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Käesolevas määruses on sätestatud ühtsed nõuded ja tingimused nende ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejate jaoks, kes soovivad kasutada nimetust „EuSEF” kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel liidus, aidates seega kaasa siseturu tõrgeteta toimimisele.
Määrus sätestab samuti ühtsed eeskirjad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamiseks aktsepteeritavatele investoritele kogu liidus, kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide portfelli struktuuri kohta, nende aktsepteeritavate investeerimisinstrumentide ja -tehnikate kohta, mida kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid peavad kasutama, ning kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid kogu liidus turustavate fondivalitsejate töökorralduse, käitumise ja läbipaistvuse kohta.
Artikkel 2
1. Käesolevat määrust kohaldatakse artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud ühisteks investeeringuteks loodud ettevõtjate valitsejate suhtes, kes vastavad järgmistele tingimustele:
a) |
nende valitsetava vara kogumaht ei ületa direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnist; |
b) |
nad on asutatud liidus; |
c) |
nad peavad end registreerima oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a ning |
d) |
nad haldavad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide portfelle. |
2. Need artikli 15 alusel registreeritud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, kelle valitsetavate sotsiaalettevõtlusfondide vara kogumaht kasvab edaspidi üle direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud künnise ning kellel seepärast on vastavalt sama direktiivi artiklile 6 vaja saada päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt tegevusluba, võivad jätkata nimetuse „EuSEF” kasutamist kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel liidus, tingimusel et nad nende kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide puhul, mida nad valitsevad, alati:
a) |
täidavad direktiivi 2011/61/EL nõudeid ning |
b) |
ka edaspidi järgivad käesoleva määruse artikleid 3, 5, 10, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõike 1 punkte d, e ja f. |
3. Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on väline fondivalitseja ning on registreeritud vastavalt artiklile 15, võib ta lisaks valitseda vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofond), tingimusel et järgitud on direktiivi 2009/65/EÜ tegevusloa nõudeid.
Artikkel 3
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:
a) „ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja”– alternatiivne investeerimisfond (AIF), nagu see on määratletud direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a;
b) „kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond”– ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja, kes:
i) |
kavatseb investeerida vähemalt 70 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast varasse, mis on kvalifitseeruvad investeeringud, arvutatuna investeeritava summa alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning raha ja raha ekvivalentide mahaarvamist, ajavahemiku jooksul, mis on sätestatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimustes või põhikirjas; |
ii) |
ei kasuta kunagi rohkem kui 30 % fondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast muude kui kvalifitseeruvate investeeringute jaoks, arvutatuna investeeritava summa alusel pärast kõikide asjakohaste kulude ning raha ja raha ekvivalentide mahaarvamist; |
iii) |
on moodustatud või asutatud liikmesriigi territooriumil; |
c) „kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja”– juriidiline isik, kes valitseb tavapärase äritegevuse raames vähemalt ühte kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi;
d) „kvalifitseeruv portfelliettevõtja”– ettevõtja,
i) |
kes kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi poolt investeeringu tegemise ajal ei oma luba kaubelda reguleeritud turul ega mitmepoolses kauplemissüsteemis, nagu määratletud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktides 14 ja 15, |
ii) |
kelle peaeesmärk on põhikirja või muude tingimuste või põhikirjajärgsete dokumentide kohaselt mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamine, mille käigus ettevõtja:
|
iii) |
kes kasutab kasumit eeskätt peamise sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks oma põhikirja või muude tingimuste või põhikirjajärgsete dokumentide ning. eelnevalt kindlaks määratud menetluste ja eeskirjade kohaselt, mis määravad kindlaks asjaolud, mil kasumit jaotatakse osanikele, aktsionäridele või omanikele tagamaks, et kasumi jaotamine ei takista peamise eesmärgi saavutamist, ning |
iv) |
keda valitsetakse vastutustundlikult ja läbipaistvalt eelkõige seoses töötajate, klientide ja sidusrühmadega, keda tema äritegevus mõjutab; |
v) |
kes on asutatud liikmesriigi territooriumil või kolmandas riigis, tingimusel et see kolmas riik:
|
e) „kvalifitseeruvad investeeringud”– üks järgmistest instrumentidest:
i) |
omakapitaliinstrument või kvaasiomakapitali instrument, mille on emiteerinud
|
ii) |
väärtpaberistatud ja väärtpaberistamata võlainstrumendid, mille on emiteerinud kvalifitseeruv portfelliettevõtja; |
iii) |
ühe või mitme muu kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi aktsiad või osakud, tingimusel et kõnealused kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid ei ole ise investeerinud rohkem kui 10 % oma kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast kvalifitseeruvatesse sotsiaalettevõtlusfondidesse; |
iv) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi poolt kvalifitseeruvale portfelliettevõtjale antud tagatisega või tagatiseta laenud; |
v) |
muud liiki osalus kvalifitseeruvas portfelliettevõtjas; |
f) „asjakohased kulud”– kõik tasud ja kulud, mis on otseselt või kaudselt investorite kanda ja milles on kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud;
g) „omakapital”– omandiosalus ettevõtjas, väljendatuna kvalifitseeruva portfelliettevõtja investoritele väljastatud osakutes või muus kapitaliosaluse vormis;
h) „kvaasiomakapital”– mis tahes liiki finantsinstrumendid, milles on ühendatud omakapital ja võlg, mille puhul on instrumendilt saadav kasum seotud kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasumi või kahjumiga ning mille puhul ei ole tagasimaksmine kohustuste täitmata jätmise korral täielikult tagatud;
i) „turustamine”– kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja algatusel või nimel sellise kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakute või aktsiate otsene või kaudne pakkumine või emissioon, mida ta valitseb investoritele või koos investoritega, kes asuvad liidus või kelle registrijärgne asukoht on liidus;
j) „märgitud kapital”– kohustuse võtmine, mille alusel peab investor omandama kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osaluse või tegema sellise fondi kapitali sissemakseid kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimustes või põhikirjas sätestatud aja jooksul;
k) „päritoluliikmesriik”– liikmesriik, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on asutatud ning kus ta peab end registreerima pädeva asutuse juures vastavalt direktiivi 2011/61/EL artikli 3 lõike 3 punktile a;
l) „vastuvõttev liikmesriik”– muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja turustab kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid vastavalt käesolevale määrusele;
m) „pädev asutus”– riigi ametiasutus, millele päritoluliikmesriik on seaduse või määrusega andnud ülesande registreerida ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate valitsejad, kes jäävad käesoleva määruse kohaldamisalasse;
Esimese lõigu punkti c puhul registreeritakse kooskõlas artikliga 15 kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond ise kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejana, kui sotsiaalettevõtlusfondi õiguslik vorm võimaldab sisemist valitsemist ning kui selle juhtorgan ei nimeta välist fondivalitsejat. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi sisese valitsejana registreeritud kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi ei tohi registreerida teiste ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi välise valitsejana.
2. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse teenuste või toodete liigid ning teenuste või toodete tootmisviisid, mis kajastavad käesoleva artikli lõike 1 punkti d alapunktis ii osutatud sotsiaalset eesmärki, võttes arvesse erinevat liiki kvalifitseeruvaid portfelliettevõtjaid ja tingimusi, mille puhul võib kasumi omanike ja investorite vahel jagada.
II PEATÜKK
NIMETUSE „EuSEF” KASUTAMISE TINGIMUSED
Artikkel 4
Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal, kes täidab käesolevas peatükis sätestatud nõudeid, on õigus kasutada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisel kogu liidus nimetust „EuSEF”.
Artikkel 5
1. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tagab, et kvalifitseeruvate investeeringute kõrval muud vara soetades ei kasutata kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali kogusummast rohkem kui 30 % sellise vara soetamiseks. 30 % künnis arvutatakse investeeritava summa alusel pärast kõikide asjakohaste kulude mahaarvamist. Künnise arvutamisel ei võeta arvesse raha ja raha ekvivalente, sest raha ja raha ekvivalente ei käsitata investeeringutena.
2. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ei või kasutada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tasandil ühtegi meetodit, millega suureneks fondi riskipositsioon üle fondi märgitud kapitali taseme, kas raha või väärtpaberite laenamise, tuletisinstrumendi positsioonide kaudu või mis tahes muul viisil.
3. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja võib võtta laenu ja emiteerida võlakohustusi või anda tagatisi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tasandil üksnes tingimusel, et sellised laenud, võlakohustused ja tagatised on kaetud sissenõudmata kohustustega.
Artikkel 6
1. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad turustavad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitada vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, kes:
a) |
võtavad kohustuse investeerida vähemalt 100 000 eurot ning |
b) |
kinnitavad kirjalikult investeerimise kohustuse võtmiseks sõlmitavast lepingust eraldi dokumendis, et nad on teadlikud kavandatud siduva kohustusega seonduvatest riskidest. |
2. Lõiget 1 ei kohaldata investeeringute suhtes, mille teevad kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja juhid, direktorid või valitsemises osalevad töötajad kvalifitseeruvasse sotsiaalettevõtlusfondi, mida nad valitsevad.
Artikkel 7
Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad enda valitsetavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondidega seoses
a) |
tegutsema äris ausalt, õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolsusega; |
b) |
kohaldama asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et hoida ära kuritarvitusi, mille puhul on piisavalt alust arvata, et need võivad mõjutada investorite ja kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate huve; |
c) |
tegutsema nende kvalifitseeritud portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju edendamiseks, millesse nad on investeerinud, ja enda valitsetavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ning nende investorite ning turu terviklikkuse parimates huvides; |
d) |
olema väga hoolsad, kui nad valivad, millistesse kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse investeeringuid teevad, ning nende investeeringute ja portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju pideval jälgimisel; |
e) |
omama piisavaid teadmisi ja saama aru kvalifitseeruvatest portfelliettevõtjatest, millesse nad investeerivad; |
f) |
kohtlema investoreid õiglaselt; |
g) |
tagama, et investoreid koheldakse võrdselt, välja arvatud juhul, kui eeliskohtlemine on ette nähtud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimustes või põhikirjas. |
Artikkel 8
1. Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja delegeerib ülesandeid kolmandatele isikutele, ei mõjuta see fondivalitseja vastutust kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi ja selle investorite ees. Fondivalitseja ei tohi oma ülesandeid delegeerida sellisel määral, et teda ei saa enam tegelikult käsitada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejana, ega sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.
2. Mis tahes ülesannete delegeerimine lõike 1 alusel ei tohi vähendada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja järelevalve tõhusust ning eelkõige ei tohi see takistada fondivalitseja tegutsemist või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsemist selle investorite parimates huvides.
Artikkel 9
1. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad kindlaks huvide konfliktid ja väldivad neid (ning juhul kui neid ei ole võimalik vältida, siis juhivad ja jälgivad neid) ning avalikustavad need kohe kooskõlas lõikega 4, et vältida olukorda, kus need kahjustaksid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ning nende investorite huve, ning et tagada nende valitsetavate kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide õiglane kohtlemine.
2. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad teevad kindlaks eelkõige need huvide konfliktid, mis võivad tekkida
a) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, fondivalitseja äritegevust tegelikult juhtivate isikute, seda fondivalitsejat otse või kaudselt kontrollivate või fondivalitseja poolt kontrollitavate töötajate või isikute ning kõnealuse fondivalitseja poolt valitsetava kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite vahel; |
b) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite ning mõne teise kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi, mida valitseb sama fondivalitseja, või selle teise sotsiaalettevõtlusfondi investorite vahel; |
c) |
kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond või selle investorite ning ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja või eurofondi, mida valitseb sama kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, või nende investorite vahel. |
3. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad tagavad tõhusa organisatsioonilise ja halduskorra ja rakendavad seda, et täita lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded.
4. Vastavalt lõikes 1 osutatule avalikustatakse huvide konflikt juhul, kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kehtestatud organisatsiooniline kord huvide konflikti tuvastamiseks, ärahoidmiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks ei ole küllaldane, et piisava kindlusega tagada investorite huvide kahjustamise ohu vältimine. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad avalikustavad investoritele enne nende nimel äritegevuse alustamist selgesõnaliselt huvide konflikti üldise laadi või allika.
5. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:
a) |
käesoleva artikli lõikes 2 osutatud huvide konflikti liigid; |
b) |
meetmed, mida kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad võtma seoses struktuuri ning organisatsiooniliste ja haldusprotseduuridega, et tuvastada, ära hoida, juhtida, jälgida ja avalikustada huvide konflikte. |
Artikkel 10
1. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad rakendavad iga nende valitsetava kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi suhtes protseduure, et mõõta seda, millises ulatuses kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad, millesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond on investeeringuid teinud, saavutavad positiivse sotsiaalse mõju, milleks nad on kohustunud. Fondivalitsejad tagavad, et protseduurid on selged ja läbipaistvad ning hõlmavad näitajaid, mis võivad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate sotsiaalsest eesmärgist ja laadist sõltuvalt hõlmata ühte või mitut järgmist valdkonda:
a) |
tööhõive ja tööturud; |
b) |
töö kvaliteediga seonduvad standardid ja õigused; |
c) |
teatavate rühmade sotsiaalne kaasamine ja kaitse; |
d) |
võrdne kohtlemine, võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine; |
e) |
rahvatervis ja ohutus; |
f) |
juurdepääs ja mõju sotsiaalkaitse-, tervishoiu- ja haridussüsteemidele. |
2. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud protseduuride üksikasjad seoses eri kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega.
Artikkel 11
1. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel peab alati olema piisavalt omavahendeid ning nad peavad alati kasutama piisavaid ja asjakohaseid tehnilisi ja inimressursse kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide nõuetekohaseks valitsemiseks.
2. Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peavad alati tagama, et nad suudavad põhjendada omavahendite piisavust tegevuse järjepidevuse kindlustamiseks, ning avalikustama põhjendused, miks need vahendid on artikli 14 kohaselt piisavad.
Artikkel 12
1. Vara väärtuse hindamise eeskirjad on sätestatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tingimustes või põhikirjas ning need peavad tagama usaldusväärse ja läbipaistva hindamise korra.
2. Kasutatav hindamise kord tagab, et vara hinnatakse nõuetekohaselt ning vara väärtus arvutatakse vähemalt üks kord aastas.
3. Selleks et tagada kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate hindamise järjepidevus, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunised, millega kehtestatakse sellistesse ettevõtjatesse tehtavate investeeringute üldised põhimõtted, võttes arvesse nende investeeringute peamist eesmärki, mis on mõõdetava positiivse sotsiaalse mõju saavutamine ja kasumi kasutamine eelkõige sellise mõju saavutamiseks.
Artikkel 13
1. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja teeb päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks aastaaruande iga nende valitsetava kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kohta hiljemalt kuus kuud pärast majandusaasta lõppu. Aruandes kirjeldatakse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi portfelli struktuuri ja möödunud aasta tegevust. Aruandes avalikustatakse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi tegutsemisaja lõpuks teenitud kasum ning asjakohasel juhul selle tegutsemisaja jooksul jaotatud kasum. See sisaldab kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi auditeeritud raamatupidamise aastaaruannet. Aastaaruanne koostatakse vastavalt kehtivatele aruandlusstandarditele ning kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja investorite vahel kokku lepitud tingimustele. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja esitab aruande investoritele nende taotlusel. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad ja investorid võivad omavahel kokku leppida teabe täiendavas üksteisele avalikustamises.
2. Aastaaruanne sisaldab vähemalt järgmist:
a) |
asjakohased üksikasjad investeerimispoliitikaga saavutatud üldiste sotsiaalsete tulemuste ning tulemuste mõõtmiseks kasutatud meetodite kohta; |
b) |
teade iga aset leidnud investeeringust väljumise kohta seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega; |
c) |
kirjeldus selle kohta, kas artikli 14 lõike 1 punktis f osutatud kriteeriumide alusel toimus muid investeeringutest väljumisi seoses kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi muu varaga, mis ei ole investeeritud kvalifitseeruvatesse portfelliettevõtjatesse; |
d) |
nende tegevuste kokkuvõte, mida kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegi seoses kvalifitseeruvate portfelliettevõtjatega, nagu on osutatud artikli 14 lõike 1 punktis l; |
e) |
teave muude investeeringute kui artikli 5 lõikes 1 osutatud kvalifitseeruvate investeeringute laadi ja eesmärgi kohta. |
3. Kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi auditeeritakse vähemalt üks kord aastas. Audit kinnitab, et raha ja vara hoitakse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi nimel ning et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on sisse seadnud asjakohase raamatupidamise ja kontrollimehhanismi ning rakendab neid mis tahes volituste kasutamise suhtes ja kontrolli teostamiseks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi raha ja vara ning selle investorite üle.
4. Kui kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejal on kohustus avalikustada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi majandusaasta aruanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (10) artiklile 4, võidakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave esitada eraldi või majandusaasta aruande täiendava osana.
Artikkel 14
1. Seoses tema valitsetava kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondiga teavitab kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja oma investoreid enne viimaste tehtavat investeerimisotsust selgel ja arusaadaval viisil vähemalt järgmistest asjaoludest:
a) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja ja kõigi teiste selliste teenuseosutajate andmed, kellel on temaga lepinguline suhe seoses asjaomase fondi valitsemisega, ning tema ülesannete kirjeldus; |
b) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja omavahendite summa ning üksikasjalik avaldus selle kohta, miks ta peab seda summat piisavaks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi nõuetekohaseks valitsemiseks vajalike tehniliste ja inimressursside seisukohast; |
c) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus, märkides muu hulgas ära:
|
d) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimispoliitika eesmärgiks olev positiivne sotsiaalne mõju, sealhulgas vajaduse korral selliste tulemuste prognoos mõistlikkuse piires ning teave varasema tulemuslikkuse kohta selles valdkonnas; |
e) |
sotsiaalse mõju mõõtmiseks kasutatav metoodika; |
f) |
muu vara kui kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kirjeldus ning protsess ja kriteeriumid sellise vara valimiseks, kui tegemist ei ole raha või raha ekvivalendiga; |
g) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi riskiprofiili ning sellise vara seotud riskide kirjeldus, millesse fond võib investeerida, või investeerimistehnikad, mida võidakse kasutada; |
h) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi väärtuse hindamise korra ja vara väärtuse hindamismetoodika kirjeldus, sealhulgas kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate vara väärtuse määramisel kasutatavad meetodid; |
i) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tasu arvutamise kirjeldus; |
j) |
kõigi asjakohaste kulude kirjeldus ja nende maksimaalne summa; |
k) |
olemasolu korral kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi varasemad finantstulemused; |
l) |
ettevõtluse tugiteenused ja muud tugitegevused, mida kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja osutab või korraldab kolmandate isikute kaudu, et soodustada kvalifitseeruvast sotsiaalettevõtlusfondist investeeringuid saavate kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse arengut, laienemist või anda neile muud tuge teostatavateks tegevusteks, või kui selliseid teenuseid või tegevusi ei pakuta, siis selle asjaolu selgitus; |
m) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia või -poliitika või mõlema muutmise korra kirjeldus. |
2. Kogu lõikes 1 osutatud teave peab olema õige, selge ja mitteeksitav. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse vajaduse korral korrapäraselt läbi.
3. Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal on kohustus avaldada prospekt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (11) või kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi käsitlevale riigisisesele õigusele, siis võidakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave esitada eraldi või prospekti osana.
4. Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse järgmist:
a) |
käesoleva artikli lõike 1 punktides c–f ja punktis l osutatud teabe sisu; |
b) |
kuidas käesoleva artikli lõike 1 punktides c–f ja punktis l osutatud teavet saab esitada ühtsel kujul, et tagada võimalikult suur võrreldavus. |
III PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HALDUSKOOSTÖÖ
Artikkel 15
1. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad, kes soovivad turustada oma kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „EuSEF” all, teavitavad päritoluliikmesriigi pädevat asutust oma kavatsusest ning esitavad järgmise teabe:
a) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsemisega seotud äritegevust tegelikult juhtivate isikute andmed; |
b) |
nende kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide andmed, mille osakuid või aktsiaid turustatakse, ning nende investeerimisstrateegiad; |
c) |
teave II peatüki nõuete täitmiseks kehtestatud korra kohta; |
d) |
nende liikmesriikide loetelu, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb konkreetse kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid turustada; |
e) |
nende liikmesriikide loetelu, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on moodustanud või asutanud või kavatseb moodustada või asutada kvalifitseeruvaid sotsiaalettevõtlusfonde. |
2. Päritoluliikmesriigi pädev asutus registreerib kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja üksnes juhul, kui ta on veendunud järgmiste tingimuste täitmises:
a) |
kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsemist tegelikult juhtivad isikud on piisavalt hea mainega ning kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja investeerimisstrateegiates piisavalt kogenud; |
b) |
lõikes 1 osutatud nõutav teave on täielik; |
c) |
lõike 1 punkti c kohaselt teavitatud kord kindlustab II peatüki nõuete täitmise; |
d) |
lõike 1 punkti e kohaselt teatatud loetelust nähtub, et kõik kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid on moodustatud või asutatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt. |
3. Käesoleva artikli alusel toimunud registreerimine kehtib kogu liidu territooriumil ja võimaldab kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejatel turustada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „EuSEF” all kogu liidus.
Artikkel 16
Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja teavitab selle päritoluliikmesriigi pädevat asutust, kus ta kavatseb turustada:
a) |
uue kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid või |
b) |
olemasoleva kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid liikmesriigis, mida ei ole märgitud artikli 15 lõike 1 punktis d osutatud loetelus. |
Artikkel 17
1. Vahetult pärast kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registreerimist, uue kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi lisamist, uue asukoha lisamist kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi moodustamiseks või asutamiseks või sellise uue liikmesriigi lisamist, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja kavatseb kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid turustada, teavitab päritoluliikmesriigi pädev asutus neid liikmesriike, kes on loetletud artikli 15 lõike 1 punktis d, ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
2. Vastuvõtvad liikmesriigid, kes on loetletud vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punktile d, ei kehtesta vastavalt artiklile 15 registreeritud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejale nõudeid ega nõua haldusmenetluste järgimist seoses kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamisega, samuti ei nõua nad enne turustamise alustamist selle heakskiitmist.
3. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks käesoleva artikli kohase teavitamise vorm.
4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 16. veebruariks 2014.
5. Komisjonile antakse õigus võtta vastu lõikes 3 osutatud rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud menetlusele.
Artikkel 18
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab keskandmebaasi, mis on interneti kaudu avalikult kättesaadav ning milles on loetletud kõik artikli 15 kohaselt liidus registreeritud kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, ning kõik kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid, mille osakuid või aktsiaid nad turustavad, ja riigid, kus neid fonde turustatakse.
Artikkel 19
1. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teostab järelevalvet käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle.
2. Kui esinevad ilmselged ja tõendatavad asjaolud, mille tõttu vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on alust arvata, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja rikub tema territooriumil käesolevat määrust, teatab ta sellest kohe päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab asjakohased meetmed.
3. Kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja jätkab tegutsemist viisil, millega ta ilmselgelt rikub käesolevat määrust päritoluliikmesriigi pädeva asutuse võetud meetmetest hoolimata või seetõttu, et päritoluliikmesriigi pädev asutus ei võta meetmeid mõistliku aja jooksul, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist võtta investorite kaitsmiseks kõik vajalikud meetmed, muu hulgas keelata kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejal oma kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide osakuid või aktsiaid vastuvõtva liikmesriigi territooriumil turustada.
Artikkel 20
Pädevatel asutustel on kooskõlas liikmesriigi õigusega kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Neil on eelkõige järgmised volitused:
a) |
nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; |
b) |
nõuda kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejalt teabe viivitamata esitamist; |
c) |
nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tegevusega või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondiga; |
d) |
teha kohapealseid etteteatatud või etteteatamata kontrolle; |
e) |
võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab jätkuvalt käesolevat määrust; |
f) |
anda korraldus, millega tagatakse, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab käesolevat määrust ning hoidub kordamast käitumist, mis võib põhjustada käesoleva määruse nõuete rikkumist. |
Artikkel 21
1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate halduskaristuste ja muude meetmete kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatavad halduskaristused ja muud meetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
2. Hiljemalt 16. maiks 2015 teavitavad liikmesriigid komisjoni ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet lõikes 1 osutatud eeskirjadest. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest.
Artikkel 22
1. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võtab proportsionaalsuse põhimõtet järgides lõikes 2 osutatud asjakohaseid meetmeid, kui kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja:
a) |
ei täida portfelli struktuurile kohaldatavaid nõudeid, rikkudes artiklit 5; |
b) |
turustab kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid mitteaktsepteeritavatele investoritele, rikkudes artiklit 6; |
c) |
kasutab nimetust „EuSEF”, ent ei ole registreeritud kooskõlas artikliga 15; |
d) |
kasutab nimetust „EuSEF” selliste fondide osakute või aktsiate turustamiseks, mis ei ole moodustatud või asutatud artikli 3 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt; |
e) |
on saanud registreerimise valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal teel, rikkudes artiklit 15; |
f) |
ei tegutse äris ausalt, õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse või hoolsusega, rikkudes artikli 7 punkti a; |
g) |
ei kohalda asjakohaseid põhimõtteid ja menetlusi, et hoida ära kuritarvitusi, rikkudes artikli 7 punkti b; |
h) |
jätab korduvalt täitmata aastaaruande esitamise nõuded, mis on sätestatud artiklis 13; |
i) |
jätab korduvalt täitmata investorite teavitamise nõude, mis on sätestatud artiklis 14. |
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel võtab päritoluliikmesriigi pädev asutus vastavalt järgmisi meetmeid:
a) |
tagab, et kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja täidab artikleid 5 ja 6, artikli 7 punkte a ja b ning artikleid 13, 14 ja 15; |
b) |
keelab nimetuse „EuSEF” kasutamise ja kustutab asjaomase kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrist. |
3. Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab kooskõlas artikli 15 lõike 1 punktiga d vastuvõtvate liikmesriikide pädevaid asutusi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja registrist kõrvaldamisest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 2 punktis b.
4. Õigus turustada liidus ühe või mitme kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi osakuid või aktsiaid nimetuse „EuSEF” all lõppeb kohe pädeva asutuse sellise otsuse tegemise kuupäeval, millele on viidatud lõike 2 punktis b.
Artikkel 23
1. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel koostööd vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010.
2. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vahetavad teavet ja dokumente, mis on vajalikud nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, eelkõige käesoleva määruse rikkumise kindlakstegemiseks ja heastamiseks.
Artikkel 24
1. Kõigil pädevates asutustes või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves töötanud või töötavatel isikutel, samuti pädevate asutuste või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud audiitoritel ning ekspertidel on ametisaladuse hoidmise kohustus. Ilma et see piiraks kriminaalmenetlust ja käesoleva määruse kohaseid menetlusi, ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida need isikud on saanud oma ametikohustuste täitmisel, teha teatavaks ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejaid ja kvalifitseeruvaid sotsiaalettevõtlusfonde eraldi identifitseerida ei ole võimalik.
2. Liikmesriikide pädevaid asutusi või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ei takistata vahetamast teavet kooskõlas käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega, mis on kohaldatavad kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejate ja kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide suhtes.
3. Kui pädevad asutused või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saavad konfidentsiaalset teavet vastavalt lõikele 2, siis võivad nad seda kasutada üksnes oma ülesannete täitmisel ning haldus- või kohtumenetlustes.
Artikkel 25
Juhul kui liikmesriikide pädevad asutused ei jõua kokkuleppele ühe pädeva asutuse hinnangu, tegevuse või tegevusetuse osas valdkondades, kus käesoleva määrusega nähakse ette rohkem kui ühe liikmesriigi pädevate asutuste koostöö või kooskõlastamine, võivad pädevad asutused pöörduda kõnealuses küsimuses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poole, kes võib tegutseda vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohaselt antud volitustele, tingimusel et vaidlus ei ole seotud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga i või punkti d alapunktiga i.
IV PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 26
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 3 lõikes 2, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 14 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile neljaks aastaks alates 15. maist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nelja-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2, artikli 9 lõikes 5, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 14 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 3 lõike 2, artikli 9 lõike 5, artikli 10 lõike 2 või artikli 14 lõike 4 alusel delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
Artikkel 27
1. Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi kooskõlas lõikega 2. Läbivaatamine hõlmab üldist ülevaadet käesoleva määruse eeskirjade toimimise ning nende kohaldamisel saadud kogemuste kohta, kaasa arvatud:
a) |
mil määral on kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad kasutanud eri liikmesriikides siseriiklikult või piiriüleselt nimetust „EuSEF”; |
b) |
kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide tehtud investeeringute geograafiline ja valdkondlik jaotus; |
c) |
artikli 14 kohaste teabenõuete asjakohasus, eriti see, kas need on piisavad, et võimaldada investoritel teha teadlik investeerimisotsus; |
d) |
erinevate kvalifitseeruvate investeeringute kasutamine sotsiaalettevõtlusfondides ja viis, kuidas see on mõjutanud sotsiaalettevõtete arengut kogu liidus; |
e) |
sotsiaalettevõtte Euroopa märgise kehtestamise asjakohasus; |
f) |
kolmandas riigis moodustatud või asutatud sotsiaalettevõtlusfondide puhul nimetuse „EuSEF” kasutamise lubamise võimalikkus, võttes arvesse kogemusi niisuguse soovituse kohaldamisel, mille komisjon on esitanud meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid; |
g) |
kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kindlakstegemise kriteeriumide praktiline rakendamine, selle mõju sotsiaalettevõtete arengule kogu liidus ning nende positiivne sotsiaalne mõju; |
h) |
nende menetluste analüüs, mida kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad rakendavad artiklis 10 osutatud kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tekitatud positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks, ning hinnang liidu tasandil ühtlustatud standardite kehtestamise teostatavuse kohta sotsiaalse mõju hindamiseks viisil, mis on kooskõlas liidu sotsiaalpoliitikaga; |
i) |
võimalus laiendada sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate turustamist jaeinvestoritele; |
j) |
see, kas sotsiaalettevõtlusfondi lisamine direktiivi 2009/65/EÜ kohase kõlbliku vara hulka on asjakohane; |
k) |
käesoleva määruse depositooriumit käsitlevate eeskirjadega täiendamise asjakohasus; |
l) |
sotsiaalettevõtlusfondidele seatud võimalike maksutõkete uurimine ja selliste võimalike maksusoodustuste hindamine, mille eesmärk on ergutada sotsiaalettevõtlust liidus; |
m) |
selliste tõkete hindamine, mis võisid takistada investeeringuid nimetust „EuSEF” kasutavatesse fondidesse, sealhulgas muu usaldatavusnõudeid käsitleva liidu õiguse mõju kohta institutsioonilistele investoritele. |
2. Lõikes 1 osutatud läbivaatamine toimub järgmiselt:
a) |
punktide a–e ning g–m puhul hiljemalt 22. juuliks 2017 ning |
b) |
punkti f puhul hiljemalt 22. juuliks 2015. |
3. Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.
Artikkel 28
1. Komisjon alustab hiljemalt 22. juulil 2017. aastal käesoleva määruse ning ja nende valitsejate suhtes kehtivate muude eeskirjade, eelkõige direktiivis 2011/61/EL sätestatud eeskirjade vahelise koostoime läbivaatamist. Läbivaatamise käigus käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisala. Komisjon kogub andmeid, et hinnata, kas kohaldamisala on vaja laiendada, et võimaldada fondivalitsejatel, kes valitsevad sotsiaalettevõtlusfonde, mille vara kogumaht ületab artikli 2 lõikes 1 sätestatud künnise, saada kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejaks kooskõlas käesoleva määrusega.
2. Pärast lõikes 1 osutatud läbivaatamist ja pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.
Artikkel 29
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 22. juulist 2013, välja arvatud artikli 3 lõige 2, artikli 9 lõige 5, artikli 10 lõige 2 ja artikli 14 lõige 4, mida kohaldatakse alates 15. maist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 17. aprill 2013
Euroopa Parlamendi nimel
eesistuja
M. SCHULZ
Nõukogu nimel
eesistuja
L. CREIGHTON
(1) ELT C 175, 19.6.2012, lk 11.
(2) ELT C 229, 31.7.2012, lk 55.
(3) Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. märtsi 2013. aasta otsus.
(4) ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
(5) ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.
(6) ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
(7) ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.
(8) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
(10) ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.
(11) ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.