This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32011R0836
Commission Regulation (EU) No 836/2011 of 19 August 2011 amending Regulation (EC) No 333/2007 laying down the methods of sampling and analysis for the official control of the levels of lead, cadmium, mercury, inorganic tin, 3-MCPD and benzo(a)pyrene in foodstuffs Text with EEA relevance
Komisjoni määrus (EL) nr 836/2011, 19. august 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes EMPs kohaldatav tekst
Komisjoni määrus (EL) nr 836/2011, 19. august 2011 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes EMPs kohaldatav tekst
ELT L 215, 20.8.2011, p. 9–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(HR)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32007R0333 | Väljajätmine | lisa Tekst | 01/09/2012 | |
Modifies | 32007R0333 | Lisamine | lisa Tekst | 01/09/2012 | |
Modifies | 32007R0333 | Asendamine | lisa Tekst | 01/09/2012 | |
Modifies | 32007R0333 | Asendamine | artikkel 1 P1 | 01/09/2012 | |
Modifies | 32007R0333 | Asendamine | pealkiri | 01/09/2012 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32011R0836R(01) | (IT) | |||
Corrected by | 32011R0836R(02) | (HU, IT) |
20.8.2011 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 215/9 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 836/2011,
19. august 2011,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) on kehtestatud muuhulgas saasteaine benso(a)püreeni piirnormid. |
(2) |
Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon võttis 9. juunil 2008. aastal vastu arvamuse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike esinemise kohta toidus. (3) EFSA on jõudnud järeldusele, et benso(a)püreen ei ole sobiv marker polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) olemasolu määramiseks toidus ja et kõige sobivamaks polütsükliliste aromaatsete süsivesinike markeriks toidus on neljast või kaheksast eri ainest koosnev süsteem. EFSA on samuti jõudnud järeldusele, et kaheksa ainega süsteem ei oma suurt lisandväärtust võrreldes neljaainelise süsteemiga. |
(3) |
Selle tulemusena on komisjoni määrusega (EL) nr 835/2011 (4) muudetud määrust (EÜ) nr 1881/2006, et kehtestada nelja polütsüklilise aromaatse süsivesiniku (benso(a)püreeni, bens(a)antratseeni, benso(b)fluoranteeni ja krüseeni) kohta summaarne piirnorm. |
(4) |
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 333/2007 (5) on kehtestatud vaid benso(a)püreeni analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad. Seepärast on vaja kehtestada analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad ülejäänud kolme aine kohta, mille piirnormid on praegu sätestatud määruses (EÜ) nr 1881/2006. |
(5) |
Euroopa Liidu referentlabor polütsükliliste aromaatsete süsivesinike jaoks (edaspidi „ELi PAH-referentlabor”) viis koostöös riiklike referentlaboritega läbi uuringu ametlike kontroll-laborite seas, et hinnata, missugused analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad oleksid saavutatavad benso(a)püreeni, bens(a)antratseeni, benso(b)fluoranteeni ja krüseeni puhul asjaomastes toidu põhiainetes. ELi PAH-referentlabor võttis kõnealuse uuringu tulemuse kokku aruandes „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food” (6). Uuringu tulemustest selgub, et benso(a)püreeni suhtes praegu kohaldatavad analüüsimeetodi suutlikkusnäitajad sobivad kasutamiseks ka ülejäänud kolme aine puhul. |
(6) |
Määruse (EÜ) nr 333/2007 rakendamise käigus saadud kogemusest selgus, et mõnel juhul võivad praegused proovivõtunõuded olla teostamatud või põhjustada vastuvõetamatut majanduslikku kahju kontrollitava partii suhtes. Sellistel juhtudel tuleks lubada proovivõtu korrast kõrvale kaldumist tingimusel, et valim on piisavalt representatiivne kontrollitava partii või osapartii suhtes ning et kasutatud menetlus on täielikult dokumenteeritud. Proovi võtmisel jaemüügietapis on juba olemas võimalus proovivõtukorrast kõrvale kalduda. Sätted proovivõtu kohta jaemüügietapis tuleks viia vastavusse proovivõtu üldkorraga. |
(7) |
Üksikasjalikumaid sätteid on vaja proovivõtunõude materjali kohta, kui proove võetakse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsiks. Täitevasutused kasutavad laiaulatuslikult plastnõusid, kuigi need ei ole sobivad, kui proove võetakse polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsiks, sest plastmaterjalid võivad mõjutada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldust. |
(8) |
Selgust on vaja analüüsimeetodite erinõuete teatavate aspektide suhtes, eelkõige nõuete suhtes, mis on seotud suutlikkusnäitajate ning sobivusega ettenähtud otstarbeks. Lisaks tuleks suutlikkusnäitajate tabelite vormingut muuta, et see oleks ühtlasem kõigi analüütide lõikes. |
(9) |
Määrust (EÜ) nr 333/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta. Kuna määrus (EÜ) nr 835/2011 ja käesolev määrus on omavahel seotud, siis tuleks mõlemat määrust hakata kohaldama samast kuupäevast. |
(10) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 333/2007 muudetakse järgmiselt.
1) |
Pealkiri asendatakse järgmisega: |
2) |
Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega: ‘1. Proovide võtmine ja analüüsimine määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 3., 4. ja 6. jaos loetletud toiduainete plii, kaadmiumi, elavhõbeda, anorgaanilise tina, 3-MCPD ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) sisalduse ametlikuks kontrolliks toimub kooskõlas käesoleva määruse lisaga.” |
3) |
Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2012.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. august 2011
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.
(2) ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.
(3) EFSA Journal (2008) 724, lk 1.
(4) Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 4
(5) ELT L 88, 29.3.2007, lk 29.
(6) JRC Report 59046, 2010.
LISA
Määruse (EÜ) nr 333/2007 lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
Punkti B.1.7. „Proovide pakkimine ja vedu” lisatakse järgmine teine lõik: „Proovide võtmisel PAH-analüüsiks tuleb võimaluse korral vältida plastnõusid, sest need võivad muuta PAH-ühendite sisaldust proovis. Kui vähegi võimalik, tuleb kasutada inertseid PAH-ühendeid mittesisaldavast klaasist tehtud nõusid, mis on asjakohaselt kaitstud valguse eest. Kui see on tegelikkuses võimatu, siis tuleb vältida vähemalt proovide vahetut kokkupuudet plastiga, nt tahkete proovide puhul keerata need enne proovinõusse asetamist alumiiniumfooliumisse.” |
2) |
Punktid B.2. ja B.3. asendatakse järgmisega: „B.2. PROOVIVÕTUPLAANID B.2.1. Partiide jaotamine osapartiideks Suured partiid jagatakse osapartiideks tingimusel, et osapartiid saab füüsiliselt eraldada. Müügipakendita partiidena kaubeldavate toodete (nt teravili) suhtes kohaldatakse tabelit 1. Muude toodete suhtes kohaldatakse tabelit 2. Võttes arvesse, et partii mass ei ole alati osapartiide massi täiskordne, võib osapartii mass ületada ettenähtud massi kuni 20 %. B.2.2. Valimi arv Lähteproovi mass peab olema vähemalt 1 kg või maht vähemalt 1 liiter, välja arvatud juhul, kui see on võimatu, näiteks kui valimi moodustab üks pakend või ühik. Partiist või osapartiist võetavate valimite miinimumarv on esitatud tabelis 3. Müügipakendita turustatavate vedelate toodete puhul segatakse partii või osapartii vahetult enne proovivõtmist käsitsi või mehaaniliste vahendite abil võimalikult põhjalikult läbi, jälgides, et see ei mõjutaks toote kvaliteeti. Sel juhul võib eeldada, et saasteained on asjaomases partiis või osapartiis ühtlaselt jaotunud. Seetõttu piisab, kui partiist või osapartiist võetakse lähteproovi jaoks kolm valimit. Valimid peavad olema ühesuguse massi või mahuga. Ühe valimi mass on vähemalt 100 grammi või maht 100 milliliitrit, mis annab lähteproovi massiks vähemalt 1 kg või mahuks 1 liitri. Kõrvalekaldumine sellest meetodist tuleb märkida käesoleva lisa punktis B.1.8 ettenähtud protokolli. Tabel 1 Müügipakendita kaubeldavate toodete partiide jagamine osapartiideks
Tabel 2 Muude toodete partiide jagamine osapartiideks
Tabel 3 Partiist või osapartiist võetavate valimite miinimumarv
Tabelis 4 on märgitud üksikpakenditest või ühikutest koosneva partii või osapartii puhul lähteproovi saamiseks võetavate pakendite või ühikute arv. Tabel 4 Lähteproovi saamiseks võetavate pakendite või ühikute (valimite) arv üksikpakenditest või ühikutest koosneva partii või osapartii puhul
Anorgaanilise tina piirnorme kohaldatakse iga konservikarbi suhtes eraldi, kuid praktilistel põhjustel võib kasutada lähteproovi menetlust. Kui lähteproovi kontrollimisel saadud anorgaanilise tina sisaldus on allpool piirnormi, kuid piirnormi lähedal ja võib oletada, et üksikutes konservikarpides võib anorgaanilise tina sisaldus ületada piirnormi, võib osutuda vajalikuks lisauuringute tegemine. Kui käesolevas peatükis sätestatud proovivõtumeetodit ei ole võimalik rakendada vastuvõetamatute kaubanduslike tagajärgede tõttu (nt pakendite kuju, partii kahjustumise jne tõttu) või kui tegelikkuses on võimatu kohaldada eelpool nimetatud proovivõtumeetodit, siis võib kohaldada teistsugust meetodit tingimusel, et see on kontrollitava partii või osapartii suhtes piisavalt representatiivne ning täielikult dokumenteeritud. B.2.3. Erisätted proovivõtuks suurte kalade suurte partiide puhul Kui kontrollitav partii või osapartii sisaldab suuri kalu (iga kala kaalub üle 1 kg) ja partii või osapartii kaalub rohkem kui 500 kg, siis peab valim koosnema kala keskmisest osast. Iga valim peab kaaluma vähemalt 100 g. B.3. PROOVIVÕTT JAEMÜÜGIETAPIS Jaemüügietapis tuleb võimaluse korral toiduainetest proove võtta käesoleva lisa punkti B.2.2 sätete kohaselt. Kui punktis B.2.2 sätestatud proovivõtumeetodit ei ole võimalik rakendada vastuvõetamatute kaubanduslike tagajärgede tõttu (nt pakendite kuju, partii kahjustumise jne tõttu) või kui tegelikkuses on võimatu kohaldada eelpool nimetatud proovivõtumeetodit, siis võib kohaldada teistsugust meetodit tingimusel, et see on kontrollitava partii või osapartii suhtes piisavalt representatiivne ning täielikult dokumenteeritud.” |
3) |
Punktis C.1 „Laborite kvaliteedinõuded” esimeses lõigus jäetakse välja joonealune märkus 1. |
4) |
Punktis C.2.2.1 „Plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja anorgaanilise tina proovide erimenetlused” asendatakse teine lõik järgmisega: „Asjaomaste toodete puhul on mitmeid nõuetekohaseid proovide ettevalmistuse erimenetlusi, mida võib kasutada. Käesolevas määruses konkreetselt käsitlemata aspektide kohta käsitatakse nõuetele vastavana CEN-standardis „Foodstuffs – Determination of trace elements – Performance criteria, general considerations and sample preparation(1)” esitatud prooviettevalmistuse meetodeid, kuid ka muud meetodid võivad nõuetele vastata.” |
5) |
Punkt C.2.2.2 asendatakse järgmisega: „C.2.2.2. Analüüsija peab tagama, et proovid ei saastuks analüüsiks ettevalmistamise käigus. Saastumisohu vähendamiseks tuleb mahuteid enne kasutamist loputada kõrge puhtusastmega atsetooni või heksaaniga. Võimaluse korral peaks prooviga kokkupuutuvad seade ja vahendid olema valmistatud inertsetest materjalidest, näiteks alumiiniumist, klaasist või lihvitud roostevabast terasest. Plaste nagu polüpropüleen või PTFE tuleb vältida, sest analüüdid võivad nende materjalide pinnale adsorbeeruda.” |
6) |
Punkti C.3.1 „Määratlused” muudetakse järgmiselt.
|
7) |
Punkt C.3.2 asendatakse järgmisega: „C.3.2. Üldnõuded Toiduainete kontrolliks kasutatavad analüüsimeetodid peavad vastama määruse (EÜ) nr 882/2004 III lisa sätetele. Anorgaanilise tina sisalduse ametlikuks kontrolliks sobivad tina üldsisalduse analüüsimeetodid. Veini pliisisalduse analüüsiks kohaldatakse meetodeid ja eeskirju, mille on sätestanud OIV (6) kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 (7) artikliga 31. |
8) |
Punkt C.3.3.1 asendatakse järgmisega: „C.3.3.1. Kui saasteainesisalduse määramiseks toiduainetes ei ole Euroopa Liidu tasandil erimeetodeid ette nähtud, võivad laborid valida mis tahes vastava aine jaoks valideeritud analüüsimeetodi tingimusel, et valitud meetod vastab tabelites 5, 6 ja 7 sätestatud suutlikkusnäitajatele. Kui on asjakohane ning võimalik, siis soovitatakse kasutada täielikult valideeritud meetodeid (st meetodeid, mis on vastava maatriksi suhtes valideeritud ringtestiga). Muid asjakohaselt valideeritud meetodeid (nt vastava aine jaoks laborisiseselt valideeritud meetodeid) võib samuti kasutada tingimusel, et nad vastavad tabelites 5, 6 ja 7 sätestatud suutlikkusnäitajatele. Kui võimalik, siis peavad laborisisese valideerimise meetodid hõlmama sertifitseeritud etalonaine kasutamist.
|
9) |
Punkt C.3.3.2 asendatakse järgmisega: „C.3.3.2. „Sobivus ettenähtud otstarbeks” Laborisiseselt valideeritud meetodite korral võib analüüsimeetodi sobivust ametlikuks kontrolliks hinnata ettenähtud otstarbe seisukohast. (10) Ametlikuks kontrolliks sobiv meetod peab andma tulemuse, mille puhul standardmõõtemääramatus on väiksem kui maksimaalne standardmõõtemääramatus (u), mis arvutatakse järgmise valemi järgi:
kus:
Tabel 8 Käesolevas punktis esitatud valemis konstandi α jaoks kasutatavad numbrilised väärtused sõltuvalt vaadeldavast kontsentratsioonist
Analüüsija peab järgima komisjoni dokumenti „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” (11). |
10) |
Punktis D.1.2 „Saagise arvutamine” asendatakse teine lõik järgmisega: „Kui analüüsimeetodis ei kasutata ekstraheerimist (näiteks metallide puhul), võib tulemuse esitada saagiseparandita, kui esitatakse tõendid (ideaaljuhul kasutades sobivat sertifitseeritud etalonainet), et mõõtemääramatust arvesse võttes on saavutatud kinnitatud kontsentratsioon (st mõõtmise ülim täpsus) ning seega ei esine selle meetodi puhul olulist nihet. Kui tulemus esitatakse saagiseparandita, tuleb see märkida aruandesse.” |
11) |
Punktis D.1.3 „Mõõtemääramatus” asendatakse teine lõik järgmisega: „Analüüsija peab järgima dokumenti „Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation” (12). |
(1) Horwitz W. and Albert, R., 2006, The Horwitz Ratio (HorRat): A useful Index of Method Performance with respect to Precision, Journal of AOAC International, Vol. 89, 1095–1109.
(2) Thompson, Analyst, 2000, 125, 385–386.”
(3) Horwitz W. and Albert, R., 2006, The Horwitz Ratio (HorRat): A useful Index of Method Performance with respect to Precision, Journal of AOAC International, Vol. 89, 1095–1109.
(4) Thompson, Analyst, 2000, 125, 385–386.”
(5) International vocabulary of metrology – Basic and general concepts and associated terms (VIM), JCGM 200:2008.”
(6) Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon
(7) Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2008, 29. aprill 2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 3/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2392/86 ja (EÜ) nr 1493/1999 (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).”
(8) W. Horwitz, L.R. Kamps K.W. Boyer, J.Assoc.Off.Analy.Chem.,1980, 63, 1344.
(9) Thompson, Analyst, 2000, 125, 385–386.”
(10) M. Thompson and R. Wood, Accred. Qual. Assur., 2006, lk. 10 ja 471–478.
(11) http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf”
(12) http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/report-sampling_analysis_2004_en.pdf”