![]() |
Den Europæiske Unions |
DA L-udgaven |
2024/2163 |
16.8.2024 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2024/2163
af 14. august 2024
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,
efter høring af medlemsstaterne, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1) |
Den 20. december 2023 indledte Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af biodiesel med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("det pågældende land" eller "Kina") på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 ("grundforordningen"). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen"). |
(2) |
Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 7. november 2023 af European Biodiesel Board ("klageren" eller "EBB"). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for biodiesel, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
(3) |
Importen af biodiesel er i øjeblikket omfattet af antidumpingforanstaltninger, når den har oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA") (3), og af udligningsforanstaltninger, når den har oprindelse i Argentina (4), Indonesien (5) eller USA (6). |
(4) |
Den 29. april 2024 indgav klageren en anmodning om registrering af importen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5. Kommissionen registrerede ikke importen, da betingelserne for anvendelse med tilbagevirkende kraft, der er beskrevet i grundforordningens artikel 10, stk. 4, ikke blev anset for opfyldt. |
1.2. Interesserede parter
(5) |
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede endvidere specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt, om indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
(6) |
De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af parterne anmodede om en høring med høringskonsulenten. Kommissionen afholdt høringer med klageren (og med sammenslutninger, som den vidste var berørt), den stikprøveudtagne eksporterende producent EcoCeres og den forretningsmæssigt forbundne importør Zhuoyue – Excellence New Energy BV. |
1.3. Stikprøveudtagning
(7) |
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
1.3.1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(8) |
Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af den største produktions- og salgsmængde af samme vare i Unionen mellem den 1. oktober 2022 og den 30. september 2023, som var indberettet i den indledende fase. Der blev også taget hensyn til varesammensætningen. De tre stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for ca. 12 % af den anslåede samlede produktionsmængde af den samme vare i Unionen og 23 % af EU-produktionen og -salget fra de producenter, der besvarede forespørgslen. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Klageren og den kinesiske eksporterende producent EcoCeres fremsatte bemærkninger. |
(9) |
EcoCeres anmodede om at medtage EU-producenten Neste i stikprøven. Den hævdede, at det var berettiget at medtage Neste for at sikre stikprøvens generelle repræsentativitet, eftersom virksomheden er den største EU-producent, der står for 15 % af den samlede anslåede biodieselproduktionsmængde i Unionen, og at stikprøven uden den ikke ville være repræsentativ med hensyn til produktions- eller salgsmængde. EcoCeres mente også, at det var berettiget at medtage Neste i stikprøven, eftersom den er en stor producent af varetyperne hydrogenbehandlet vegetabilsk olie ("HVO"), som er den vigtigste af de varetyper, EcoCeres sælger på EU-markedet. |
(10) |
Kommissionen analyserede EcoCeres' påstand. For det første bemærkede Kommissionen, at der i stikprøven blev taget hensyn til de enkelte juridiske enheders størrelse. I lyset af klagerens præciseringer vedrørende Nestes produktionsmængde forekom EcoCeres' oplysninger om Nestes respektive produktionsmængder på virksomhedens forskellige anlæg at være overvurderet. For det andet viste de foreliggende oplysninger, at EU-produktionen i undersøgelsesperioden hovedsagelig omfattede fedtsyremethylestere ("FAME"), hvorimod produktionsmængden af HVO (7) var betydelig lavere. For det tredje var der i den foreløbige stikprøve allerede taget hensyn til denne varesammensætning, for så vidt som den omfattede Raffineria di Gela S.p.A., der er en del af Eni-gruppen, som fremstiller HVO. EcoCeres' påstand om at tilføje Neste til stikprøven blev derfor afvist. |
(11) |
I betragtning af kinesiske producenters sammensætning af råvarer (affaldsbaseret) hævdede EBB, at den stikprøveudtagne EU-producent Saipol, der fremstiller biodiesel af rapsolie, bør erstattes af en producent, der producerer biodiesel af avancerede råvarer i Tyskland. EBB hævdede, at den kinesiske biodieselindustri ikke anvender rapsolie til produktion af biodiesel, fordi den hovedsagelig anvender brugt madolie ("UCO"), som er tilgængelig på hjemmemarkedet. Hvis Saipol bekræftes i den endelige stikprøve af EU-producenter, ville næsten halvdelen af stikprøvens EU-salg derfor ikke kunne sammenlignes direkte med importen fra Kina af affaldsbaseret biodiesel. EBB hævdede, at Verbio SE ville være en passende EU-producent til stikprøven i forbindelse med den nuværende undersøgelse, fordi virksomheden er beliggende i Tyskland, og der på Verbios anlæg benyttes avancerede råvarer, samtidig med at der anvendes rapsolie til produktion af biodiesel. |
(12) |
Som følge af denne påstand præciserede Kommissionen, at kriterierne for at udtage en stikprøve af EU-producenter var de pågældende virksomheders salgs- eller produktionsmængde samt varesammensætningen. De parter, der blev udtaget til stikprøven på dette grundlag, blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen som helhed. Uanset EBB's bemærkninger fandt Kommissionen derfor ingen grund til at udelukke Saipol fra stikprøven af EU-producenter. Saipol var faktisk blandt de største biodieselproducenter (8) i Unionen, som anført af klageren selv. Saipol blev desuden anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, fordi den producerede biodiesel på basis af rapsolie, som er den råvare, der primært anvendes til produktion af biodiesel i Unionen. |
(13) |
Endvidere ville medtagelsen af et Verbio-anlæg i stikprøven være uberettiget, fordi den mængde, som blev produceret af Masol Iberia Biodiesel S.L.U. - en af de tre virksomheder, der var foreslået til at indgå i stikprøven - var betydelig højere, hvilket EBB selv har påpeget. Masol Iberia Biodiesel S.L.U. ville desuden sikre, at der ville kunne foretages en sammenligning mellem EU-erhvervsgrenen og eksporterende producenters salg af biodiesel produceret af avancerede råvarer. Anmodningen om at medtage Verbio SE blev derfor afvist. |
(14) |
I betragtning af anvendelsen af den vigtigste råvare som indberettet af de stikprøveudtagne kinesiske parter fandt Kommissionen det imidlertid hensigtsmæssigt at øge mængden af biodiesel baseret på UCO i stikprøven af EU-producenter, da dette ville gøre EU-erhvervsgrenens varesammensætning mere repræsentativ i forhold til importen fra Kina og gøre det lettere at sammenligne EU-priserne og kinesiske importpriser for biodiesel. Kommissionen besluttede derfor at tilføje Chevron Renewable Energy Group, en biodieselproducent med hjemsted i Tyskland, der anvender UCO som råvare, til stikprøven. |
(15) |
De fire stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for ca. 15 % af den anslåede samlede produktionsmængde af den samme vare i Unionen og 28 % af EU-produktionen og -salget fra de producenter, der besvarede forespørgslen. |
(16) |
Kommissionen opfordrede de fire stikprøveudtagne EU-producenter til at besvare spørgeskemaet. Den opfordrede også interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den reviderede stikprøve. EcoCeres fremsatte bemærkninger. |
(17) |
EcoCeres anførte, at beslutningen om stikprøveudtagning var baseret på et fejlagtigt faktuelt grundlag. Virksomheden hævdede navnlig, at Nestes anlæg i Rotterdam havde en større produktionskapacitet end Saipols, og at Kommissionen havde undervurderet HVO-produktionen i Unionen (9). EcoCeres anmodede derfor om, at mindst én/ét af Nestes enheder/anlæg blev medtaget i stikprøven i stedet for eller i tillæg til Raffineria di Gela. |
(18) |
Påstanden om, at Nestes anlæg i Rotterdam havde en HVO-produktionskapacitet, der var højere end Saipols biodieselproduktion, beviser ikke, at den pågældende juridiske enheds produktionsniveau eller EU-salg i undersøgelsesperioden rent faktisk var i nærheden af en sådan produktionskapacitet. Samtidig, som forklaret i betragtning 8, er produktions- og salgsmængderne i højere grad end produktionskapaciteten afgørende elementer for, om en virksomhed medtages i stikprøven (eller ikke). Med hensyn til den påståede undervurdering af HVO-produktionen i Unionen bemærkede Kommissionen, at parten indgav modstridende oplysninger. HVO-produktionen i Unionen, som EcoCeres hævdede var på 5 mio. ton i 2022, stemte ikke overens med et af producentens andre indlæg (10), hvor kapaciteten (dvs. et tal, der normalt er højere end den faktiske produktion) på selvstændige HVO-produktionsanlæg i Unionen blev rapporteret til i 2023 at udgøre 3 mio. ton. På baggrund af ovenstående og for at forhindre en uretmæssig overrepræsentation af HVO i stikprøven blev EcoCeres' anmodning om at medtage mindst én/ét af Nestes enheder/anlæg i stikprøven afvist. |
1.3.2. Stikprøveudtagning af importører
(19) |
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
(20) |
To ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede den, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
1.3.3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(21) |
For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
(22) |
63 eksporterende producenter i det pågældende land indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. |
(23) |
Kommissionen modtog bemærkninger til stikprøven fra én interesseret part. Den eksporterende producent Henan Junheng Industrial Group Biotechnology Company, Ltd. ("Henan Junheng") fremførte, at Kommissionen burde øge antallet af virksomheder, der producerer hydrogeneret vegetabilsk olie ("HVO"), i stikprøven for at afspejle forskellene i omkostninger og eksportpriser som følge af forskellige produktionsprocesser for FAME og HVO. |
(24) |
Kommissionen mindede om, at den oprindelige stikprøve omfattede en betydelig del af importen (ca. 55 %). Desuden tegnede den HVO-producent, der indgik i stikprøven, sig for ca. en tredjedel af den stikprøveudtagne eksportmængde. Kommissionen mente derfor, at stikprøven i tilstrækkelig grad repræsenterede de kinesiske eksporterende producenter, der producerer begge særskilte underkategorier af biodiesel. Kommissionen afviste derfor påstanden og bekræftede den oprindelige stikprøve af eksporterende producenter. |
1.4. Individuel undersøgelse
(25) |
Én eksporterende producent i Kina anmodede om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Undersøgelsen af denne anmodning i den foreløbige fase af undersøgelsen ville have været urimeligt byrdefuld, navnlig i betragtning af den komplicerede struktur hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter (i alt fem produktionsenheder og flere relevante forretningsmæssigt forbundne virksomheder såsom leverandører eller forhandlere) og den tilsvarende varighed af kontrolbesøgene på stedet. Herudover solgte den eksporterende producent, der anmodede om den individuelle undersøgelse, biodiesel direkte til Unionen og via en forretningsmæssigt forbundet forhandler, dvs. at en individuel undersøgelse af denne virksomhed ville kræve en undersøgelse af mindst to enheder. Kommissionen vil i den endelige fase af undersøgelsen afgøre, om den vil indrømme en individuel undersøgelse. |
1.5. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(26) |
Kommissionen fremsendte et spørgeskema vedrørende forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), til Folkerepublikken Kinas regering ("GOC"). |
(27) |
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudtagne EU-producenter, to importører/forhandlere, klageren og de eksporterende producenter i Kina. Med undtagelse af spørgeskemaet til klageren, blev de samme spørgeskemaer gjort tilgængelige online (11) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. |
(28) |
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
|
1.6. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(29) |
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2022 til den 30. september 2023 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2020 frem til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode"). |
2. DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den undersøgte vare
(30) |
Den undersøgte vare er fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som "biodiesel", i ren form eller i blandinger, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516 20 98 21, 1516 20 98 22, 1516 20 98 23, 1516 20 98 29, 1516 20 98 31, 1516 20 98 32 og 1516 20 98 39), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518 00 91 21, 1518 00 91 22, 1518 00 91 23, 1518 00 91 29, 1518 00 91 31, 1518 00 91 32 og 1518 00 91 39), ex 1518 00 95 (Taric-kode 1518 00 95 10, 1518 00 95 11 og 1518 00 95 19), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518 00 99 21, 1518 00 99 22, 1518 00 99 23, 1518 00 99 29, 1518 00 99 31, 1518 00 99 32 og 1518 00 99 39), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710 19 43 21, 2710 19 43 22, 2710 19 43 23, 2710 19 43 29, 2710 19 43 31, 2710 19 43 32 og 2710 19 43 39), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710 19 46 21, 2710 19 46 22, 2710 19 46 23, 2710 19 46 29, 2710 19 46 31, 2710 19 46 32 og 2710 19 46 39), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710 19 47 21, 2710 19 47 22, 2710 19 47 23, 2710 19 47 29, 2710 19 47 31, 2710 19 47 32 og 2710 19 47 39), 2710 20 11 , 2710 20 16 , ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824 99 92 10, 3824 99 92 11, 3824 99 92 13, 3824 99 92 14, 3824 99 92 15, 3824 99 92 16 og 3824 99 92 19), 3826 00 10 og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826 00 90 11, 3826 00 90 12, 3826 00 90 13, 3826 00 90 19, 3826 00 90 31, 3826 00 90 32 og 3826 00 90 39), med undtagelse af bæredygtigt flybrændstof, der opfylder kravene i ASTM D7566-22 Standard Specification for Aviation Turbine Fuel Containing Synthesized Hydrocarbons (standardspecifikation for flypetroleum, der indeholder syntetiske carbonhydrider), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2710 19 43 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 19 46 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 19 47 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 20 11 (Taric-tillægskode 89FT) og ex 2710 20 16 (Taric-tillægskode 89FT), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("den undersøgte vare"). |
(31) |
Den undersøgte vare kan produceres ved hjælp af forskellige processer, såsom transesterificering af olier og fedtstoffer, Fischer-Tropsch-syntese eller hydrobehandling af fornyelige råvarer. Den er et vedvarende brændstof, der fremstilles af en lang række råmaterialer, herunder vegetabilske olier såsom rapsolie, sojabønneolie eller palmeolie, brugte madolier ("UCO"), animalske fedtstoffer eller biomasse. |
(32) |
Biodiesel anvendes typisk i transportsektoren, såsom i vej-, jernbane- og luftfartssektoren og den maritime sektor , oftest blandet med fossil diesel, men også i ren form. |
2.2. Den pågældende vare
(33) |
Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Kina ("den pågældende vare"). |
2.3. Samme vare
(34) |
Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:
|
(35) |
Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
2.4. Påstande vedrørende varedækningen
2.4.1. Anmodning om udelukkelse baseret på råvarer
(36) |
China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters ("CCCMC"), der er bemyndiget til i denne undersøgelse at repræsentere 27 eksporterende producenter (12), fremførte, at biodiesel fremstillet af råvarer, der er opført i bilag IX til direktivet om vedvarende energi II ("RED II") (13), bør udelukkes fra den nuværende undersøgelse med den begrundelse, at Kommissionen i en nylig undersøgelse vedrørende fedtsyrer med oprindelse i Indonesien fandt, "at fedtsyrer med en DoS på mindst 97 %, der er produceret af affald og certificeret under en frivillig ordning, der er anerkendt af Kommissionen i henhold til artikel 30, stk. 4, i RED II, eller en national certificeringsordning, der er oprettet i henhold til artikel 30, stk. 6, i RED II, ganske vist har samme egenskaber som andre fedtsyrer, men har forskellige anvendelsesformål og ikke konkurrerer med samme vare" (14). Kommissionen bemærkede, at i modsætning til den citerede undersøgelse om fedtsyrer er alle varetyper i den nuværende undersøgelse typisk omfattet af RED II, eftersom kunderne efterspørger biodiesel, der er fremstillet under anvendelse af råvarer, der er opført i del A og B i bilag IX til RED II. Desuden er de, som forklaret yderligere senere i dette afsnit, i direkte konkurrence. Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstand. |
2.4.2. BÆREDYGTIGE FLYBRÆNDSTOFFER ("SAF")
(37) |
Inden for varedækningen i denne procedure kan der skelnes mellem tre væsentlige varegrupper: FAME, HVO og bæredygtigt flybrændstof ("SAF"). |
(38) |
EcoCeres anmodede om, at SAF blev udelukket fra undersøgelsen, da det ikke var undersøgt i tidligere handelsbeskyttelsesundersøgelser vedrørende biodiesel, havde andre fysiske og tekniske egenskaber, var bestemt til andre anvendelsesformål og undergik en anden produktionsproces. Producenten henviste også til den omstændighed, at SAF ikke var indbyrdes udskifteligt med de andre varegrupper, FAME og HVO. EcoCeres tilføjede, at indførelsen af told på SAF, som angiveligt er en mangelvare i Unionen og på det globale marked, ville være urimelig og i strid med stærke politiske initiativer, som Kommissionen selv har fremsat. |
(39) |
Som en første indledende bemærkning præciserede Kommissionen, at ikke alle SAF er biodiesel, og at en række definitioner og terminologi kan variere afhængigt af konteksten og de lovgivningsmæssige rammer. I artikel 3 i ReFuelEU Aviation-forordningen (15) er SAF defineret som flybrændstoffer, der enten er a) syntetiske flybrændstoffer, b) bioflybrændstoffer eller c) genanvendte kulstofholdige flybrændstoffer. Dette afsnit vedrører kun brændstoffer under litra b), dvs. relevante bioflybrændstoffer. |
(40) |
Undersøgelsen viste, at der var begrænsede forskelle i produktionsprocessen og de grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber ved SAF i forhold til HVO. På nuværende tidspunkt kan HVO og FAME imidlertid ikke anvendes til flymotorer. Kommissionen fandt derfor, at SAF havde et andet anvendelsesformål, og konkluderede, at det ikke kan anses for at være indbyrdes udskifteligt eller i konkurrence med HVO/FAME. |
(41) |
På baggrund af disse betragtninger besluttede Kommissionen midlertidigt at acceptere udelukkelse af SAF fra den nuværende undersøgelse. |
2.4.3. Anmodning om udelukkelse af HVO
(42) |
CCCMC anmodede om, at HVO udelukkes fra undersøgelsen med den begrundelse, at FAME og HVO er grundlæggende forskellige varer med hensyn til forbrugerpræferencer og standarder, fysiske og kemiske egenskaber, endelige anvendelsesformål, produktionsprocesser og indbyrdes udskiftelighed. |
(43) |
EcoCeres anmodede om, at HVO udelukkes fra undersøgelsen og betragtes som en anden vare end FAME-biodiesel med den begrundelse, at HVO aldrig har været genstand for EU's handelsbeskyttelsesundersøgelser af biodiesel, og fordi markedet angiveligt har en anden opfattelse af HVO end af FAME, den har en anden retlig behandling i Unionen sammenlignet med andre myndigheder såsom Det Forenede Kongerige og USA med en anden toldklassificering og andre produktstandarder, forskellige fysiske og kemiske egenskaber, forskellige endelige anvendelsesformål, forskellige produktionsprocesser og forskellige miljøpåvirkninger. |
(44) |
For det første bemærkede Kommissionen, at under fastlæggelsen af varedækningen kan Kommissionen tage et antal faktorer i betragtning, bl.a. varernes fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, deres anvendelsesformål, udskiftelighed, forbrugerbedømmelse, distributionskanaler, fremstillingsproces, produktionsomkostninger og kvalitet. Således er forskellene i produktionsprocessen og produktstandarderne i sig selv ikke relevante for afgørelsen af, om varetyper udgør en og samme vare. |
(45) |
For det andet synes påstanden om, at HVO aldrig har været genstand for EU's handelsbeskyttelsesundersøgelser af biodiesel, ikke at være i overensstemmelse med EcoCeres' egne erklæringer (16). Kommissionen bemærkede, at varedækningen i tidligere og igangværende EU-undersøgelser af biodiesel omfattede gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse af ikkefossil oprindelse. Allerede i en undersøgelse, der blev afsluttet i 2021, havde den modtaget og behandlet en anmodning om udelukkelse af HVO-produktet, der af flere årsager blev afvist (17). |
(46) |
I de følgende betragtninger besvares de andre påstande, der er sammenfattet i betragtning 42 og 43. |
2.4.3.1. Grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber
(47) |
Med hensyn til de påståede forskellige grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber anerkendte Kommissionen i tidligere undersøgelser, at der var visse forskelle i de fysiske egenskaber mellem FAME og HVO, men at sådanne forskelle ikke var af en art, der kunne begrunde en udelukkelse af produktet (18). |
(48) |
Parterne bemærkede, at HVO's fysiske og kemiske egenskaber ligner egenskaberne for konventionel diesel mere end egenskaberne for FAME, og at det typiske niveau for filterblokeringspunktet ("CFPP") og andre egenskaber (såsom massefylde eller viskositet) for HVO og FAME er forskellige. |
(49) |
Dette betyder imidlertid ikke, at HVO er en anden vare i forbindelse med denne undersøgelse. Både HVO og FAME har forskellige varetyper med forskellige niveauer for CFPP, massefylde og viskositet. Faktisk findes der FAME-varetyper med samme CFPP-niveau som visse HVO-varetyper (19). CCCMC pegede på HVO's gode lagringsstabilitet sammenlignet med FAME, men dette betyder heller ikke, at HVO er et andet produkt. |
(50) |
EcoCeres anførte, at råvarerne til FAME er baseret på fødevarer og afgrøder, og at de adskiller sig fra de råvarer, der anvendes til at producere anden generations biodiesel, hvilket gør sidstnævnte til et fundamentalt andet produkt. |
(51) |
Kommissionen var uenig og bemærkede, at den nuværende brug af råvarer er resultatet af lovgivningsmæssige valg, der udvikler sig over tid. Desuden produceres nogle FAME-typer af "affald", såsom UCOME, mens intet i resuméet er til hinder for, at der anvendes råvarer, som ikke er affald, til fremstilling af HVO. |
2.4.3.2. Anvendelse
(52) |
For så vidt angår alle påståede forskellige endelige anvendelsesformål afviste Kommissionen allerede i en nylig undersøgelse vedrørende den samme varedækning en anmodning om udelukkelse af en HVO-vare, da den havde konstateret, at det endelige anvendelsesformål for HVO og FAME er det samme (20). I den nuværende undersøgelse konstaterede Kommissionen, at HVO produceret i Kina konkurrerer med al biodiesel produceret i Unionen. HVO kan anvendes i hele Unionen hele året, enten i ren form eller blandet med andre biodieselprodukter inden anvendelse, på samme måde som f.eks. RME, der er en FAME-type fremstillet af rapsolie, som i vid udstrækning produceres i Unionen. HVO er således indbyrdes udskiftelig med biodiesel produceret i Unionen. |
(53) |
CCCMC fremførte, at kun HVO anvendes rent. Både FAME og HVO anvendes imidlertid i ren form i motorer, hvilket er i strid med denne påstand (21). Både FAME og HVO kan desuden blandes med fossil diesel (og andre biodieseltyper) med henblik på at opnå det optimale brændstof til den konkrete transportform og/eller tid på året. |
(54) |
Undersøgelsen afslørede, at FAME og HVO uanset oprindelse er generiske varer (hvad angår fysiske egenskaber/specifikationer), der er sammenlignelige fra en importørs og en forhandlers synspunkt (22). |
(55) |
Endelig hævdede CCCMC med hensyn til den endelige anvendelse også, at bilproducenter ofte foretrækker HVO frem for FAME. Denne påstand var imidlertid ikke underbygget, og der var intet i sagsakterne, der kunne bekræfte den. |
2.4.3.3. Markedets opfattelse
(56) |
Med hensyn til markedets forskellige opfattelse af HVO sammenlignet med FAME fandt Kommissionen, at FAME og HVO tilhører samme overordnede kategori, dvs. en bæredygtig erstatning for fossilt dieselbrændstof, der hovedsagelig anvendes i transportsektoren. Markedet opfatter FAME og HVO som bæredygtige alternative drivmidler til dieselmotorer i transportsektoren. EcoCeres fremførte, at klageren og flere producenter på deres websteder kaldte HVO "vedvarende diesel". Kommissionen påpegede, at oplysningerne på sådanne websteder havde et beskrivende formål og skelnede mellem forskellige varetyper, men den understøttede ikke den konklusion, at HVO var en anden vare i forbindelse med denne undersøgelse. |
2.4.4. Konklusion vedrørende påstandene om udelukkelse
(57) |
På baggrund af ovenstående udelukkede Kommissionen midlertidigt SAF fra undersøgelsen og afviste alle øvrige påstande vedrørende varedækningen. Det blev konstateret, at alle typer biodiesel, der var produceret i Unionen, og som var omfattet af denne undersøgelse, var i direkte konkurrence med biodiesel produceret i Kina. På trods af eventuelle forskelle hvad angår de råvarer, der anvendes til produktionen, eller variationer i produktionsprocessen har de alle samme eller meget ens grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og de anvendes til samme formål. Eventuelle variationer med hensyn til den undersøgte vare ændrer ikke dens grundlæggende definition, dens egenskaber eller forskellige parters opfattelse af den. Set fra slutbrugeren af dieselolies perspektiv gør det især ingen forskel, om den tilgængelige blanding indeholder biodiesel produceret af en bestemt råvare eller via en specifik produktionsproces. Alle typer biodiesel og biodieselblandinger, der er omfattet af denne undersøgelse, er en del af en lovgivningspakke om energieffektivitet, vedvarende energi og alternative drivmidler. Erhvervsgrenen for biodiesel i Unionen producerer alle de typer biodiesel, der er omfattet af denne undersøgelse. |
3. DUMPING
3.1. Procedure for fastsættelse af den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a
(58) |
Eftersom der ved indledningen af undersøgelsen var tilstrækkelige beviser, som pegede på, at der forekom væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), for så vidt angår Kina, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at indlede undersøgelsen af de eksporterende producenter fra dette land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
(59) |
For at indsamle de nødvendige oplysninger med henblik på en eventuel anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, opfordrede Kommissionen i indledningsmeddelelsen derfor alle eksporterende producenter i Kina til at indsende oplysninger om de inputmaterialer, der anvendes til produktion af biodiesel. 42 eksporterende producenter indsendte de relevante oplysninger. |
(60) |
Kommissionen fremsendte et spørgeskema til GOC for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse vedrørende de påståede væsentlige fordrejninger. I punkt 5.3.2. i indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen desuden alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge yderligere beviser i forbindelse med anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
(61) |
Der blev ikke modtaget nogen besvarelse af spørgeskemaet fra GOC. Kommissionen underrettede efterfølgende GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der forekommer væsentlige fordrejninger i Kina. |
(62) |
GOC, CCCMC og Zhuoyue indgav bemærkninger om anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Disse bemærkninger gennemgås i afsnit 3.2.1.8. |
(63) |
I punkt 5.3.2. i indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at Brasilien på grundlag af de foreliggende oplysninger kunne være et egnet repræsentativt land i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), med henblik på at fastsætte den normale værdi baseret på ikkefordrejede priser eller referenceværdier. Kommissionen anførte endvidere, at den ville undersøge andre eventuelt egnede repræsentative lande i overensstemmelse med kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led. |
(64) |
Den 7. marts 2024 underrettede Kommissionen ved et notat til dossieret ("det første notat") de interesserede parter om de relevante kilder, den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi. I dette notat fremlagde Kommissionen en liste over alle produktionsfaktorer, som f.eks. råmaterialer, arbejdskraft og energi, der anvendes i produktionen af biodiesel. Ud fra de kriterier, der ligger til grund for valget af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, identificerede Kommissionen desuden mulige repræsentative lande, nemlig Brasilien, Colombia, Malaysia og Thailand. Kommissionen behandlede også de oplysninger om udvælgelsen af et repræsentativt land, som EcoCeres indgav i indledningen af undersøgelsen i henhold til punkt 5.3.2. i indledningsmeddelelsen. |
(65) |
Kommissionen modtog bemærkninger til det første notat fra klageren og alle tre stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
(66) |
Den 7. juni 2024 udstedte Kommissionen endnu et notat ("det andet notat"), hvori den besvarede de bemærkninger til det første notat, der er nærmere beskrevet i afsnit 3.2.2.2. til 3.2.2.4., og den tog dem, i det omfang det var relevant, i betragtning i den videre analyse og udvælgelsen af det repræsentative land. |
(67) |
I det andet notat underrettede Kommissionen de interesserede parter om de relevante kilder, som den havde til hensigt at anvende til at fastsætte den normale værdi med Malaysia som repræsentativt land. Den underrettede også interesserede parter om, at den ville fastsætte salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G-omkostninger") samt fortjeneste på grundlag af finansielle oplysninger om syv biodieselproducenter i det repræsentative land. |
(68) |
Kommissionen modtog bemærkninger til det andet notat fra EBB, Jiao og Zhuoyue. Bemærkningerne gennemgås i afsnit 3.2.2.2. til 3.2.2.4. |
3.2. Den normale værdi
(69) |
I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at "den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet" . |
(70) |
Dog anføres følgende i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): "Såfremt det [...] fastslås, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i dette land på grund af, at der foreligger væsentlige fordrejninger i den i litra b) anvendte betydning, beregnes den normale værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier", og "[den] skal indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste" ("salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger" benævnes i det følgende "SA&G-omkostninger"). |
(71) |
Som nærmere forklaret nedenfor konkluderede Kommissionen i denne undersøgelse, at det på grundlag af de foreliggende beviser og i lyset af GOC's og de eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje var hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
3.2.1. Forekomsten af væsentlige fordrejninger
(72) |
I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fastsættes det, at "betydelige fordrejninger er de fordrejninger, der finder sted, når indberettede priser eller omkostningerne, herunder omkostninger til råmaterialer og energi, ikke udspringer af frie markedskræfter, fordi de er blevet påvirket af væsentlig statslig indgriben. Ved vurderingen af, hvorvidt der foreligger væsentlige fordrejninger, skal der bl.a. tages hensyn til mulig påvirkning fra et eller flere af følgende forhold:
|
(73) |
Da listen i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke er kumulativ, er det dog ikke alle elementer, der skal oplyses for at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger. Desuden kan de samme faktiske omstændigheder anvendes til at påvise forekomsten af et eller flere forhold fra listen. |
(74) |
Enhver konklusion om væsentlige fordrejninger som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal dog træffes på grundlag af alle de foreliggende beviser. Den samlede vurdering af forekomsten af fordrejninger kan også tage hensyn til den generelle baggrund og situation i eksportlandet, navnlig hvis de grundlæggende forhold i eksportlandets økonomiske og administrative struktur giver regeringen betydelige beføjelser til at gribe ind i økonomien på en sådan måde, at priser og omkostninger ikke er et resultat af markedskræfternes frie udvikling. |
(75) |
Grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), fastslår, at "[h]vis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger, som omhandlet i litra b), i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land, og hvis det er relevant for den effektive anvendelse af denne forordning, udarbejder, offentliggør og ajourfører Kommissionen regelmæssigt en rapport, der beskriver de markedsvilkår, der er omhandlet i litra b), i det pågældende land eller den pågældende sektor". |
(76) |
Kommissionen offentliggjorde i henhold til denne bestemmelse en landerapport om Kina ("rapporten") (23), der indeholder beviser for, at der er tale om væsentlig statslig indgriben på mange niveauer i økonomien, herunder specifikke fordrejninger af mange vigtige produktionsfaktorer (f.eks. jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft) og af udvalgte sektorer (f.eks. den kemiske sektor). Interesserede parter blev opfordret til at tilbagevise, fremsætte bemærkninger til eller supplere de beviser, der var indeholdt i sagsakterne på tidspunktet for indledningen af proceduren. Rapporten om Kina blev føjet til sagsakterne i den indledende fase. |
(77) |
Klageren henviste til beviserne i rapporten samt til Kommissionens konklusioner i nylige undersøgelser (24) for at understrege relevansen af de fordrejninger, der nævnes i det følgende, i forbindelse med EU's antidumpingprocedurer. |
(78) |
Klageren supplerede også rapporten med yderligere relevante beviser såsom rapporter fra myndigheder i andre jurisdiktioner. Klageren påpegede f.eks., at det amerikanske landbrugsministerium i 2023 viste, at "politikdrevne bestemmelser udarbejdet af Kina også gjorde det muligt for landets biobrændstofsektor at være delvist isoleret fra det globale marked og mindre følsom over for markedskræfter" (25). |
(79) |
Klageren mindede desuden om følgende forhold, der fører til væsentlige fordrejninger. |
(80) |
For det første dækkes biodieselsektoren i vid udstrækning af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side. F.eks. kontrolleres en af de største biodieselproducenter i Kina, Beijing Haixin Energy Technology Co., Ltd, af statsejede virksomheder, nemlig Beijing Haixinzhi Low Carbon Technology Development og Beijing Haidian District State-owned Assets Investment Management Co., Ltd, som ejer 35,22 % af virksomhedens aktier (26). I 2022 blev virksomhedens produktion af biodiesel "til masseproduktion, og produktionen, salget og sikkerhedslagrene steg betydeligt fra år til år" (27). |
(81) |
GOC fører tilsyn med og vejleder også privatejede biodieselproducenter, hvilket fremgår af følgende forhold:
|
(82) |
Den private industri følger faktisk de nationale mål: For eksempel hævder Longyan Zhuoyue New Energy Co., Ltd. ("Zhuoyue"), som er en anden stor kinesisk biodieselproducent, på sit websted at have "gennemført flere vigtige programmer, bl.a. den nationale plan for vigtige nye varer, den nationale torch-plan, den tiende nationale femårsplan for videnskab og teknologisk forskning, det ellevte nationale femårsstøtteprogram for videnskab og teknologi og det tolvte femårsprogram for videnskab og teknologisk forskning" . |
(83) |
For det andet giver den statslige tilstedeværelse i biodieselvirksomheder også myndighederne mulighed for at påvirke priser og/eller omkostninger. Klageren fandt faktisk overlapninger mellem ledende stillinger i virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af biodiesel, og medlemskab af/partifunktioner i det kinesiske kommunistparti ("CCP"). F.eks. er generaldirektøren for Sanju Environmental Protection medlem af CCP, og flere medlemmer af bestyrelsen for Haixin Energy Technology samt dennes generaldirektør og direktør er medlemmer af og tilslutter sig CCP. Generaldirektøren og formanden for Zhejiang Jiaao Enprotech Stock Co. Ltd. er medlem af Chinese People's Political Consultative Conference (den politiske rådgivende konference for det kinesiske folk). |
(84) |
For det tredje forfølger GOC politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter, navnlig på provinsniveau. F.eks. er der i Shanghai indført foranstaltninger til at fremme produktion og anvendelse af biodiesel produceret af affaldsolie og -fedtstoffer fra køkkener:
|
(85) |
Klageren bemærkede endvidere, at der også forekommer fordrejninger, der påvirker priser og omkostninger, i energisektoren: Den vigtigste energikilde i Kina er kul, og det er derfor sandsynligt, at den energi, der anvendes til produktion af biodiesel i Kina, også stammer fra kul. Som beskrevet i rapporten kontrolleres prisen på kul og også elektricitet af staten (29). |
(86) |
Klageren har også konstateret, at sektoren for den pågældende vare drager fordel af en række skattepolitikker. Kina har indført en momsrefusionspolitik, der giver biodieselproducenter mulighed for at nyde godt af en momsnedsættelse på 70 %, hvis biodiesel produceres af brugte animalske og vegetabilske olier. F.eks. modtog Zhejiang Dongjiang Energy Technology Co. i 2023 ca. 12 mio. CNY (1,54 mio. EUR) for perioden fra december 2022 til marts 2023 som følge af skattenedsættelsen. Virksomheden rapporterede, at "ovennævnte beløb udgør mere end 10 % af virksomhedens reviderede nettooverskud i det seneste regnskabsår" (30). |
(87) |
Desuden nyder kinesiske biodieselproducenter godt af en rabat på 90 % på den skattepligtige indkomst fra relevante varer. |
(88) |
For det fjerde er biodieselsektoren ligesom i enhver anden sektor i den kinesiske økonomi genstand for de fordrejninger, der skyldes diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af kinesiske konkurs-, selskabs- eller formueregler. Klageren henviste til rapporten (31) og til Kommissionens nylige undersøgelser og bemærkede endvidere, at GOC i konkurssektoren griber ind i omstruktureringen af børsnoterede virksomheder, hvilket forhindrer en passende gennemførelse af konkurslovgivningen (32). |
(89) |
For det femte er lønomkostningerne fordrejede i sektoren for den pågældende vare, hvilket fremgår af Kommissionens tidligere handelsbeskyttelsesundersøgelser (33). Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke fuldt ud udvikles i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. |
(90) |
For det sjette har biodieselproducenter adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten. I tidligere handelsbeskyttelsesundersøgelser fremhævede Kommissionen statsejede bankers stærke position, og at de giver adgang til finansiering på grundlag af statens økonomiske og sociale politik og ikke på grundlag af markedsovervejelser. Desuden er bankerne som hovedregel knyttet til den kinesiske stat via personlige forbindelser, idet de øverste ledere i sidste ende udpeges af CCP (34). |
(91) |
Sammenfattende hævdede klageren, at der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, forekommer væsentlige fordrejninger i biodieselsektoren. |
(92) |
Kommissionen undersøgte, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Dette gjorde Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger i sagsakterne. Beviserne i sagsakterne omfattede de beviser, der er indeholdt i rapporten og i dens ajourførte udgave ("den ajourførte rapport") (35), som bygger på offentligt tilgængelige kilder. |
(93) |
Den pågældende analyse omfattede undersøgelsen af de væsentlige statslige indgreb i Kinas økonomi i almindelighed, men også den specifikke markedssituation i den relevante sektor, herunder den pågældende vare. Kommissionen supplerede yderligere denne dokumentation med sin egen undersøgelse af de forskellige kriterier, der er relevante for at kunne bekræfte forekomsten af væsentlige fordrejninger i Kina. |
3.2.1.1. Væsentlige fordrejninger, som påvirker priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina
(94) |
Det kinesiske økonomiske system er baseret på begrebet en "socialistisk markedsøkonomi". Dette koncept er nedfældet i den kinesiske forfatning og er afgørende for Kinas økonomiske styring. Det centrale princip er det "socialistiske offentlige ejerskab af produktionsmidlerne, dvs. at ejendomsretten tilhører hele befolkningen, og at arbejderne har et kollektivt ejerskab" (36). |
(95) |
Den statsejede økonomi er "den nationale økonomis førende kraft" , og staten har mandat til "at sikre dens konsolidering og vækst" (37). Den generelle struktur i den kinesiske økonomi giver derfor ikke blot mulighed for en væsentlig statslig indgriben i økonomien, men sådanne indgreb er udtrykkeligt bemyndiget. Princippet om, at offentligt ejerskab har forrang over det private, gennemsyrer hele retssystemet og fremhæves som et generelt princip i alle centrale retsakter. |
(96) |
Den kinesiske formueret er et godt eksempel: Den henviser til socialismens indledende fase og pålægger staten at opretholde det grundlæggende økonomiske system, hvor offentligt ejerskab spiller en dominerende rolle. Andre former for ejerskab tolereres, og loven tillader disse at udvikle sig side om side med statsligt ejerskab (38). |
(97) |
I henhold til kinesisk lovgivning udvikles den socialistiske markedsøkonomi desuden under ledelse af CCP. Strukturerne i den kinesiske stat og i CCP er indbyrdes forbundne på alle niveauer (juridiske, institutionelle og personlige) og danner en overbygning, hvor CCP's og statens roller ikke kan skelnes fra hinanden. |
(98) |
Efter en ændring af den kinesiske forfatning i marts 2018 fik CCP en endnu mere fremtrædende rolle, idet den blev genbekræftet i teksten til forfatningens artikel 1. |
(99) |
Efter det eksisterende første punktum i bestemmelsen: "[d]et socialistiske system er Folkerepublikken Kinas grundlæggende system" , blev der indsat et nyt andet punktum med følgende ordlyd: "[d]et, der kendetegner socialisme med kinesiske karakteristika, er Kinas Kommunistiske Partis lederskab. (39) " Dette illustrerer den ubestridte og stadigt omsiggribende kontrol, som CCP har med Kinas økonomiske system. |
(100) |
Dette lederskab og denne kontrol er uløseligt forbundet med det kinesiske system og rækker langt videre end det, der normalt gør sig gældende i andre lande, hvor regeringer udøver generel makroøkonomisk kontrol inden for grænserne af de frie markedskræfter. |
(101) |
Den kinesiske stat fører en interventionistisk økonomisk politik og forfølger mål, der er sammenfaldende med CCP's politiske dagsorden i stedet for at afspejle de fremherskende økonomiske forhold på et frit marked (40). De kinesiske myndigheder har mange forskellige interventionistiske økonomiske værktøjer, herunder systemet med industriplanlægning, det finansielle system og de lovgivningsmæssige rammer. |
(102) |
For det første styres den kinesiske økonomis retning af et komplekst system med industriplanlægning, for så vidt angår den overordnede administrative kontrol, hvilket påvirker alle økonomiske aktiviteter i landet. Disse planer omfatter tilsammen et vidtgående og komplekst netværk af sektorer og tværgående politikker og findes på alle forvaltningsniveauer. |
(103) |
Planer på provinsniveau er detaljerede, mens nationale planer normalt har noget bredere mål. I planerne præciseres også de midler, der skal støtte de relevante industrier/sektorer samt de tidsrammer, inden for hvilke målsætningerne skal nås. Visse planer indeholder stadig eksplicitte produktionsmål. |
(104) |
I henhold til planerne udpeges individuelle industrisektorer og/eller -projekter som (positive eller negative) prioriteter i overensstemmelse med regeringens prioriteter, og de tildeles specifikke udviklingsmål (industriel opgradering, international ekspansion osv.). |
(105) |
Erhvervsdrivende, både private og statsejede, skal foretage en virkningsfuld tilpasning af deres forretningsaktiviteter til de faktiske forhold, der følger af planlægningssystemet. Dette skyldes ikke kun planernes bindende karakter, men også, at de relevante kinesiske myndigheder på alle forvaltningsniveauer overholder planerne og anvender deres beføjelser i overensstemmelse hermed, hvilket tvinger de erhvervsdrivende til at overholde de prioriteter, der er nedfældet i planerne (41). |
(106) |
For det andet er Kinas finansielle system domineret af statsejede forretningsbanker og politisk styrede banker, hvad angår tildelingen af finansielle ressourcer. Når disse banker udformer og gennemfører deres udlånspolitik, skal de tilpasse sig regeringens industripolitiske målsætninger i stedet for primært at vurdere de økonomiske fordele ved et bestemt projekt (42). |
(107) |
Det samme gælder for de øvrige dele af det kinesiske finansielle system, som f.eks. aktiemarkeder, obligationsmarkeder, private egenkapitalmarkeder osv. Desuden er disse dele af den finansielle sektor institutionelt og operationelt udformet på en måde, der ikke er gearet til at sikre den mest effektive drift af finansmarkederne, men til at sikre kontrol og tillade, at staten og CCP griber ind (43). |
(108) |
For det tredje antager statens indgreb i økonomien forskellige former, for så vidt angår de lovgivningsmæssige rammer. For eksempel anvendes reglerne om offentlige udbud regelmæssigt til at forfølge andre politiske mål end økonomisk effektivitet, hvilket underminerer de markedsbaserede principper på området. Det fastsættes specifikt i den gældende lovgivning, at offentlige udbud skal gennemføres for at gøre det lettere at nå de mål, der er opstillet i henhold til statens politikker. Disse mål er imidlertid ikke defineret nærmere, hvilket giver de beslutningstagende organer en bred skønsmargen (44). |
(109) |
På investeringsområdet bevarer GOC ligeledes betydelig kontrol over og indflydelse på destinationen for og omfanget af både statslige og private investeringer. Screening af investeringer samt forskellige incitamenter, restriktioner og forbud i forbindelse med investeringer anvendes af myndighederne som et vigtigt redskab til at støtte industripolitiske mål, som f.eks. opretholdelse af den statslige kontrol med nøglesektorer eller styrkelse af indenlandsk industri (45). |
(110) |
Alt i alt er den kinesiske økonomiske model baseret på visse grundlæggende aksiomer, som giver mulighed for og tilskynder til mange statslige indgreb. Sådanne betydelige statslige indgreb er i strid med markedskræfternes frie spil og resulterer i, at den effektive tildeling af ressourcer i overensstemmelse med markedsprincipperne fordrejes (46). |
3.2.1.2. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), første led: at det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side.
(111) |
I Kina udgør virksomheder, der opererer under statens ejerskab, kontrol og/eller politiske tilsyn eller politiske vejledning, en væsentlig del af økonomien. |
(112) |
GOC og CCP opretholder strukturer, der sikrer deres fortsatte indflydelse på virksomheder og navnlig statsejede virksomheder. Ikke nok med, at staten (og i mange henseender også CCP) aktivt udformer og fører tilsyn med gennemførelsen af generelle økonomiske politikker i de enkelte statsejede virksomheder, den forbeholder sig også ret til at deltage i de statsejede virksomheders operationelle beslutningstagning. Dette sker typisk gennem en rotation af ledere mellem offentlige myndigheder og statsejede virksomheder, gennem partimedlemmers deltagelse i statsejede virksomheders forvaltningsorganer og gennem tilstedeværelsen af particeller i virksomheder samt gennem udformningen af virksomhedsstrukturen i sektoren for statsejede virksomheder. Til gengæld nyder statsejede virksomheder godt af en særlig status i den kinesiske økonomi, hvilket medfører en række økonomiske fordele, navnlig beskyttelse mod konkurrence og præferenceadgang til relevante inputmaterialer, herunder finansiering (47). |
(113) |
CCP's indgreb i den operationelle beslutningstagning er imidlertid blevet normen ikke kun i statsejede virksomheder, men også i private virksomheder (48), hvor CCP påtager sig lederskab over næsten alle aspekter af landets økonomi. Statens indflydelse ved hjælp af CCP-strukturer i virksomhederne fører reelt til, at de erhvervsdrivende er under regeringens kontrol og politiske tilsyn, i betragtning af hvor meget stats- og partistrukturerne er vokset sammen i Kina. |
(114) |
Sektoren for den pågældende vare betjenes af både statsejede virksomheder og private virksomheder. China Petrochemical Corp ("Sinopec") er f.eks. 100 % statsejet (49), mens Zhuoyue (50) og Zhejiang Jiaao Enprotech Stock Co., Ltd. ("Jiaao") (51) er privatejede. Beijing Haixin Energy Technology, tidligere kendt som Beijing Sanju Environmental Protection and New Materials ("Haixin") (52), er ikke blot en af de største producenter af den pågældende vare, den har også betydelig grad af offentligt ejerskab, nemlig 35,22 % (53). |
(115) |
GOC vejleder virksomheder ved at fastsætte specifikke mål for sektoren. F.eks. udsendte den kinesiske nationale energiadministration i 2023 en meddelelse om tilrettelæggelse og gennemførelse af pilotdemonstrationer med henblik på fremme og anvendelse af biodiesel ("meddelelsen") (54), som direkte henvender sig til sektoren for den pågældende vare ved at sigte mod at "[u]dvide anvendelsesscenarierne for indenlandsk biodiesel, undersøge og etablere et replikerbart og ekspansivt politisk system og udviklingsforløb, gradvist udvikle en demonstrationseffekt og opskaleringseffekt og akkumulere erfaringer med henblik på fortsat at udvide fremme og anvendelse af grønne flydende brændstoffer såsom biodiesel" (55). I meddelelsen anføres det endvidere, hvordan ovennævnte mål bør nås: "[p]å baggrund af biodieselindustriens nuværende udviklingsstatus samt produktion og forbrug kan myndigheder på alle niveauer, virksomheder og andre enheder, der ansøger om pilotdemonstrationer, vælge en eller flere af følgende metoder til at gennemføre pilotdemonstrationer med henblik på fremme og anvendelse af biodiesel under hensyntagen til lokale forhold. Samtidig opfordres de lokale myndigheder også til at være kreative med hensyn til at gennemføre pilotdemonstrationer på andre måder. [...] I) Tilrettelæggelse og rapportering. Udviklings- og reformkommissionerne og energikontorerne i de relevante provinser (autonome regioner og kommuner direkte under centralregeringen), udviklings- og reformkommissionerne og energikontorerne i uafhængigt planlagte byer, Beijings kommunale kommission for byforvaltning og relevante energivirksomheder bør lægge vægt på fremme og anvendelse af biodiesel og aktivt organisere byer, amter (distrikter) og relevante virksomheder i den administrative region med henblik på at gennemføre ansøgningen om pilotdemonstrationer til fremme og anvendelse af biodiesel. [...] III) Vejledning i forbindelse med oprettelse. Vores kontor vil yde generel vejledning i forbindelse med oprettelsen af pilotdemonstrationsområder og projekter til fremme og anvendelse af biodiesel. Den ansvarlige kompetente afdeling i provinsen bør samarbejde med de relevante afdelinger i den lokale myndighed for at styrke vejledningen om og støtten til pilotdemonstrationsarbejdet med fremme og anvendelse af biodiesel i dens jurisdiktion og koordinere med henblik på at løse relaterede problemer. [...] V) politisk støtte. Vores kontor vil prioritere støtte til kvalificerede pilotdemonstrationsprojekter i forbindelse med låneprojekter på mellemlang og lang sigt til produktionsindustrien og aktivt fremme indførelsen af metoder til reduktion af CO2-emissioner fra biodiesel, fremme medtagelsen af biodiesel i den nationale certificerede frivillige emissionsreduktionsmekanisme og fremskynde udviklingen af den grønne værdi af biodiesel" (56). |
(116) |
Tilsvarende udsendte den nationale udviklings- og reformkommission i 2023 en vejledende udtalelse om fremme af grøn innovation og kvalitetsudvikling af raffineringsindustrien, som aktivt fremmer "[udviklingen af] flydende brændstoffer af biomasse såsom biodiesel og biojetbrændstof, hvor affaldsfedtstoffer er det vigtigste råmateriale" (57). |
(117) |
Statslig kontrol og politisk tilsyn kan også konstateres hos de relevante industrisammenslutninger (58). |
(118) |
China Petroleum and Chemical Industry Federation ("CPCIF") (59) anfører f.eks. i artikel 3 i sine vedtægter, at organisationen "opretter en organisation under det kinesiske kommunistparti, udfører partiaktiviteter og sørger for de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter" , og den "accepterer faglig vejledning, tilsyn og ledelse fra de enheder, der er ansvarlige for registrering og forvaltning, fra enheder med ansvar for partiopbygning samt fra de relevante administrative afdelinger med ansvar for industristyring" (60). |
(119) |
CPCIF har oprettet et udvalg for den biokemiske industri og biomasseenergi, hvis mål er at:
|
(120) |
Sinopec er medlem af CPCIF (62). |
(121) |
Biomass Energy Industry Branch (63) under China Association for the Promotion of Industry Development har i henhold til artikel 4 i sine forvaltningsforanstaltninger til formål at "organisere industrien for biomasseenergi med henblik på at gennemføre de nationale udviklingsstrategier, planer og politikker for ny energi og biomasseenergi i overensstemmelse med de nationale krav til energi, miljøbeskyttelse og moderne landbrugsudvikling, styrke selvforvaltningen af industrien for biomasseenergi og forbedre industriens udviklingsniveau" (64). |
(122) |
Som følge heraf er privatejede producenter i sektoren for den pågældende vare afskåret fra at operere på markedsvilkår. Både statsejede og privatejede virksomheder i sektoren er rent faktisk underlagt politisk tilsyn og vejledning. |
3.2.1.3. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), andet led: statslig tilstedeværelse i virksomheder, som muliggør statslig indgriben med hensyn til priser eller omkostninger
(123) |
GOC er i stand til at påvirke priser og omkostninger gennem statslig tilstedeværelse i virksomhederne. CCP-celler i både statsejede og private virksomheder udgør en vigtig kanal, hvorigennem staten kan gribe ind i virksomhedsbeslutninger. |
(124) |
Ifølge Kinas selskabsret skal der oprettes en CCP-organisation i enhver virksomhed (med mindst tre CCP-medlemmer som specificeret i CCP's forfatning (65)), og virksomheden skal skabe de nødvendige betingelser for partiorganisationens aktiviteter. |
(125) |
Dette krav synes ikke altid tidligere at være blevet fulgt eller håndhævet strengt. CCP har imidlertid, og i hvert fald siden 2016, styrket sine krav om at kontrollere forretningsmæssige beslutninger i virksomheder som et politisk princip (66), herunder ved at lægge pres på private virksomheder for at få dem til at sætte "patriotisme" i første række og til at følge partidisciplinen (67). |
(126) |
Allerede i 2017 blev det oplyst, at der fandtes particeller i 70 % af omkring 1,86 mio. privatejede virksomheder, og at CCP-organisationerne i stigende grad pressede på for at få det sidste ord i forretningsmæssige beslutninger i deres respektive virksomheder (68). Disse regler finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, i alle sektorer, herunder også på producenterne af den pågældende vare og leverandørerne af inputmaterialer hertil. |
(127) |
Den 15. september 2020 blev der endvidere offentliggjort et dokument med titlen "General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era" ("retningslinjerne") (69), hvorved partikomitéers rolle i private virksomheder blev udvidet yderligere. |
(128) |
I retningslinjernes punkt II.4 hedder det: "[v]i skal øge partiets overordnede kapacitet til at lede Den Forenede Fronts arbejde i den private sektor og effektivt optrappe arbejdet på dette område" , og i afsnit III.6 hedder det: "[v]i skal yderligere optrappe partiopbygningen i private virksomheder og gøre det muligt for particellerne effektivt at varetage deres opgave som fæstning og sætte partimedlemmer i stand til at varetage deres rolle som fortropper og pionerer" . Retningslinjerne lægger således vægt på den rolle, som CCP spiller i virksomheder og andre enheder i den private sektor, og på at styrke denne rolle (70). |
(129) |
Undersøgelsen bekræftede, at der også findes overlapninger mellem ledende stillinger og CCP-medlemskab/-partifunktioner i biodieselsektoren. Som eksempel kan nævnes, at flere direktører i Haixin samt den administrerende direktør og den administrerende vicedirektør er medlemmer af CCP (71). |
(130) |
Ligeledes er den nuværende direktør og vicegeneraldirektør for Jiaao repræsentanter på den 14. folkekongres i Jiaxing City i Zhejiang-provinsen (72). Desuden viser oplysninger fra 2023, hvordan virksomhedens partiafdeling greb direkte ind i den operationelle beslutningstagning: "[a]fdelingens repræsentanter deltog i alle virksomhedens generalforsamlinger, i bestyrelsen og i tilsynsrådet i 2023, og de deltog fuldt ud i alle større beslutningstagninger. Afdelingen gav garantier for virksomhedens ledelses videnskabelige beslutningstagning" (73). |
(131) |
Desuden er flere af Sinopecs ledende medarbejdere medlemmer af CCP, bl.a. flere direktører og virksomhedens formand. F.eks. er Sinopecs formand også sekretær for partiorganisationen (74). Partistrukturerne i gruppen er involveret i en lang række aspekter af den daglige drift, f.eks. vedrørende styrkelse af virksomhedsledelsen: "[a]lle forslag, der forelægges bestyrelsen til revision, såsom omstilling og opgradering af raffinaderier og kemiske virksomheder samt handlingsplanen om højeste værdier for kulstof, er blevet vedtaget og gennemført på en velordnet og effektiv måde, hvorved enheden mellem partigruppens ledende rolle og bestyrelsens og ledelsesteamets udførelse af deres opgaver i overensstemmelse med lovgivningen og chartret realiseres" (75). |
(132) |
Statens tilstedeværelse og indgreb på de finansielle markeder og i forsyningen af råmaterialer og inputmaterialer forstærker yderligere den fordrejende virkning på markedet (76). Således gør statens tilstedeværelse i virksomheder, i biodieselsektoren og andre sektorer (som f.eks. finans- og inputsektorer) det muligt for GOC at påvirke priser og omkostninger. |
3.2.1.4. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tredje led: politiske tiltag eller foranstaltninger, der særbehandler til fordel for leverandører på hjemmemarkedet eller på anden måde påvirker de frie markedskræfter
(133) |
Den kinesiske økonomis udvikling afhænger i høj grad af et omfattende planlægningssystem, der opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder samt provinsmyndighederne skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer. De mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, er bindende, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. |
(134) |
Overordnet set resulterer planlægningssystemet i Kina i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne (77). |
(135) |
De kinesiske myndigheder har vedtaget flere politikker, der er vejledende for, hvordan sektoren for den pågældende vare fungerer. |
(136) |
For eksempel er der i den 14. femårsplan for udvikling af bioøkonomien (78) fastsat følgende mål: "[m]ålrettet udvælgelse, fremme og anvendelse af nye olievarianter og energiskovsorter med højt udbytte, høj resistens og hurtig vækst, etablering af bioenergibaser i henhold til lokale forhold, styrkelse af innovation inden for termokemisk teknologi og fremme af anvendelsen af højeffektiv og billig bioenergi. Udpegelse af demonstrationssteder for celluloseholdig ethanol, biodiesel og bionaturgas-industri i by- og landområder, hvor organisk affald er koncentreret [...]. Gennemførelse af pilotprojekter til fremme af biodiesel i områder, hvor forholdene tillader det, og fremme af demonstration og anvendelse af bioflybrændstof" (79). |
(137) |
I henhold til den 14. femårsplan for vedvarende energi (80) vil GOC desuden "[s]tøtte forskning i, udvikling af og udvidelse af avanceret teknologisk udstyr i produktionssektorerne for biodiesel og biokerosen" (81) og "[f]ortsat fremme erhvervsmæssige anvendelser af rene flydende brændstoffer såsom ethanol og biodiesel, og på baggrund af videnskabelig forskning i elproduktion og sikkerhed vil vi udvide anvendelsen af benzin og diesel i tunge køretøjer, flyvemaskiner og skibe" (82). |
(138) |
Den 14. femårsplan for videnskab og teknologisk innovation på energiområdet (83) har til formål at "[f]orme et teknisk system til effektiv syntese/omdannelse af biomasse som råmaterialer til produktion af transportbrændstoffer/kulstoffattige energiprodukter. [Demonstration og afprøvning] Udvikle og demonstrere en række teknologier såsom effektiv omdannelse af flere typer biomasseråmaterialer til ethanol, termisk omdannelse til produktion af brændselsolie og løbende termokemisk omdannelse af olier til produktion af biodiesel, (84) og [g]ennemføre projektdemonstrationer for flydende biobrændstoffer såsom biobrændstofsethanol, biodiesel, biobrændstof [...]" (85). |
(139) |
Det vejledende katalog for den industrielle strukturtilpasning ("det vejledende katalog") omhandler specifikt sektoren for den pågældende vare ved at opføre den som en tilskyndet industri, mens projekter vedrørende vegetabilsk olie til biobrændstof, der ikke er i overensstemmelse med nationale planer og industripolitikker, er opført som en begrænset industri (86). |
(140) |
Den pågældende vare har desuden fordel af skattemæssig støtte. For det første er råmaterialer til biodiesel medtaget i 2022-udgaven af kataloget over varer og tjenesteydelser, der anvendes i stort omfang, og som er omfattet af præferentielle momssatser, med en afgiftsrefusionssats på 70 % (87). For det andet er den pågældende vare også fritaget for forbrugsafgift (88), når den opfylder følgende betingelser: "1) Andelen af animalsk og vegetabilsk affaldsolie i produktionsråmaterialer må ikke være mindre end 70 %. 2) Den producerede rene biodiesel er i overensstemmelse med den nationale standard "Diesel Engine Fuel Blended Biodiesel (BD100)" (89) . For det tredje har virksomhederne fordel af en rabat på 90 % på den skattepligtige indkomst fra biodiesel, hvis de ressourcer, der er opført i kataloget over indkomstskatteincitamenter til virksomheder for omfattende udnyttelse af ressourcer ("kataloget over indkomstskatteincitamenter"), anvendes som de vigtigste råmaterialer (90). Kataloget over indkomstskatteincitamenter regulerer navnlig biodiesel og blandet olie af industriel kvalitet produceret af affaldsbiomasseolie og affaldssmøreolie, forudsat at "1. mere end 90 % af råmaterialerne i varen stammer fra de opførte ressourcer, 2. produktet er i overensstemmelse med nationale og industrielle standarder" (91). |
(141) |
På provinsniveau vil de statslige myndigheder i henhold til Jiangsus 14. femårsplan for den avancerede udvikling af den kemiske industri (92) udforme sektorens industrielle struktur på følgende måde: "[f]remme erstatningen af ikkefossil energi og fokusere på at fremme omfattende anvendelse af biobrændstoffer, affaldsbaserede brændstoffer og andre energikilder på nøgleområder" (93). |
(142) |
Biodieselsektoren støttes også kraftigt af Shanghai kommune. Shanghai-foranstaltningerne fra 2021 vedrører specifikt sektoren for den pågældende vare (se også betragtning 84). Heri fastsættes f.eks. en prisdannelsesmekanisme: "Forarbejdnings- og salgsvirksomheder af B5-biodiesel køber BD100-biodiesel fra bortskaffelsesvirksomheder i henhold til den engrospris for 0#-diesel, som byens prisafdeling har annonceret (engrosprisen for 0#-diesel er den højeste offentliggjorte detailpris minus 300 CNY/ton, det samme nedenfor) [...] Hvis engrosprisen for 0#-diesel er lavere end 6 000 yuan/ton, vil bortskaffelsesvirksomheden modtage tilskud fra de kommunale skatteressourcer til den del, der er lavere end 6 000 CNY/ton. Under gennemførelsen af nødsubsidier bør bortskaffelsesvirksomheder købe råolie til en pris på ikke under 3 600 CNY/ton" (94). Heri reguleres også en politik for finansiel støtte: "[d]en kommunale økonomiafdeling rejser kapital til at støtte forarbejdnings- og salgsvirksomheder af B5-biodiesel baseret på 80 % af den faktiske rabat sammenlignet med 0#-diesel til B5-biodiesel, der sælges på B5-biodieseltankstationer, stationer, der sælger flydende gas, og interne tankstationer. [...] Hver gang en forarbejdnings- og salgsvirksomhed af B5-diesel fastsætter eller justerer detailprisen på benzin og diesel på tankstationer, skal den klart angive prisen på B5-biodiesel eller præferencemargenen i forhold til 0#-diesel og sende en kopi af dokumentet til de relevante kompetente myndigheder. Alle tankstationer bør tage initiativ til at offentliggøre salgspriserne på 0#-diesel og B5-biodiesel og acceptere socialt tilsyn. [...] De finansielle subsidier er med forbehold for kontrol af den samlede mængde, og den samlede anvendte mængde af subsidieret B5-biodiesel må ikke overstige 600 000 ton. Hvis den mængde, der genereres, indsamles, transporteres, bortskaffes, forarbejdes og sælges i denne by, rent faktisk overstiger 600 000 ton, skal den gennemgås samlet og indberettes til det kommunale kontor for grøn omstilling og byudvikling, kommunens økonomi- og informationsteknologiudvalg, det kommunale markedstilsynskontor, det kommunale udviklings- og reformudvalg samt det kommunale finanskontor. Der vil blive foretaget justeringer, efter at byens regering har givet sit tilsagn" (95). De tilskudsmidler, der indgår i ovennævnte foranstaltninger, tildeles fra Shanghais særlige fonde til energibesparelse og emissionsreduktion (96). |
(143) |
Tildelingen fra særlige fonde til fremme og anvendelse af biodiesel produceret af affaldsolie fra køkkener i 2021 har gavnet f.eks. Sinopec Sales Co., Ltd. Shanghai Petroleum Branch – Biodiesel, som modtog finansiel støtte på 129 mio. CNY (97). I 2022 modtog den 152 mio. CNY (98). |
(144) |
Gennem disse og andre midler styrer og kontrollerer GOC derfor praktisk talt alle aspekter af sektorens udvikling og drift samt inputmaterialer i forudgående produktionsled. |
(145) |
Kort sagt har GOC indført foranstaltninger for at tilskynde aktørerne til at opfylde de offentlige politiske målsætninger vedrørende sektoren. Sådanne foranstaltninger hindrer markedskræfterne i at fungere frit. |
3.2.1.5. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), fjerde led: manglende eller diskriminerende anvendelse af eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs-, selskabs- eller formueret
(146) |
Ifølge oplysningerne i sagsakterne kan det kinesiske konkurssystem ikke i tilstrækkelig grad opfylde sine egne hovedmål, som f.eks. retfærdig afvikling af fordringer og gæld og beskyttelse af kreditorers og debitorers lovlige rettigheder og interesser. Dette skyldes tilsyneladende, at mens den kinesiske konkurslov formelt hviler på principper, der ligner dem, som anvendes i tilsvarende lovgivning i andre lande end Kina, er det kinesiske system kendetegnet ved en systematisk manglende håndhævelse. |
(147) |
Antallet af konkurser er notorisk lavt i forhold til størrelsen af landets økonomi, ikke mindst fordi insolvensbehandlingen lider under en række mangler, der reelt fungerer som en hindring for indgivelse af konkursbegæringer. Staten spiller desuden fortsat en stærk og aktiv rolle i insolvensbehandlinger og har ofte direkte indflydelse på sagens udfald (99). |
(148) |
Desuden er manglerne ved systemet for ejendomsret særligt tydelige i forbindelse med ejendomsretten til jord og brugsrettighederne til jord i Kina (100). Al jord ejes af staten (kollektivt ejet landjord og statsejede byområder), og tildelingen heraf afhænger fortsat udelukkende af staten. Der findes lovbestemmelser, der har til formål at tildele brugsrettigheder til jord på en gennemsigtig måde og til markedspriser, f.eks. ved at indføre udbudsprocedurer. Disse bestemmelser overholdes imidlertid ofte ikke, idet visse købere får deres jordarealer gratis eller til priser under markedsværdien (101). Myndighederne forfølger desuden ofte specifikke politiske mål, herunder gennemførelsen af de økonomiske planer, når de tildeler jordarealer (102). |
(149) |
Producenter af den pågældende vare er som andre sektorer i den kinesiske økonomi omfattet af de almindelige regler i den kinesiske konkurs-, selskabs- og formueret. Dette medfører, at disse virksomheder også er underlagt fordrejninger ovenfra som følge af den diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelige håndhævelse af konkurs- og formueretten. På grundlag af de foreliggende beviser synes disse betragtninger at gælde fuldt ud også i sektoren for den pågældende vare. Den nuværende undersøgelse har ikke bragt noget for dagen, der kan rejse tvivl om disse konklusioner. |
(150) |
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der var tale om diskriminerende anvendelse eller utilstrækkelig håndhævelse af konkurs- og formueretten i sektoren for den pågældende vare. |
3.2.1.6. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), femte led: at lønomkostninger skævvrides
(151) |
Et system med markedsbaserede lønninger kan ikke fuldt ud udvikles i Kina, eftersom arbejdstagere og arbejdsgivere hindres i at udøve deres ret til kollektiv organisering. Kina har ikke ratificeret en række af Den Internationale Arbejdsorganisations væsentlige konventioner, navnlig konventionerne om foreningsfrihed og retten til kollektive forhandlinger (103). |
(152) |
I henhold til national lovgivning er kun én enkelt fagforening aktiv. Denne fagforening er imidlertid ikke uafhængig af de statslige myndigheder, og dens engagement i kollektive overenskomstforhandlinger og beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder er fortsat på et rudimentært niveau (104). Desuden er den kinesiske arbejdsstyrkes mobilitet begrænset af systemet til registrering af husstande, som begrænser adgangen til hele spektret af social sikring og andre ydelser til lokale beboere i et givet administrativt område. |
(153) |
Dette resulterer typisk i, at arbejdstagere, som ikke er i besiddelse af den lokale bopælsregistrering, befinder sig i en sårbar beskæftigelsessituation og har en lavere indkomst end indehavere af bopælsregistreringen (105). Disse resultater fører til en skævvridning af lønomkostningerne i Kina. |
(154) |
Der blev ikke fremlagt beviser for, at biodieselsektoren ikke ville være omfattet af det beskrevne kinesiske arbejdsretlige system. Sektoren påvirkes således af fordrejningerne af lønomkostningerne både direkte (ved fremstilling af den pågældende vare eller de vigtigste råmaterialer til fremstilling heraf) og indirekte (ved adgang til kapital eller inputmaterialer fra virksomheder, der er omfattet af det samme arbejdsretlige system i Kina). |
3.2.1.7. Væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led: adgang til finansiering fra institutioner, der gennemfører offentlige politiske målsætninger eller på anden måde ikke handler uafhængigt af staten
(155) |
Adgangen til kapital for virksomhedsaktører i Kina er underlagt forskellige fordrejninger. |
(156) |
For det første er det kinesiske finansielle system kendetegnet ved den stærke position, som statsejede banker (106) har, når de ved tildeling af adgang til finansiering tager hensyn til andre kriterier end et projekts økonomiske levedygtighed. I lighed med de ikkefinansielle statsejede virksomheder er bankerne fortsat knyttet til staten, ikke kun gennem ejerskab, men også via personlige relationer (de øverste ledere i store statsejede finansielle institutioner udpeges i sidste instans af CCP) (107), og de gennemfører regelmæssigt offentlige politikker, der er udformet af GOC. |
(157) |
Herved overholder bankerne en udtrykkelig retlig forpligtelse til at drive deres virksomhed i overensstemmelse med den nationale økonomiske og sociale udviklings behov og efter vejledning fra statens industripolitikker (108). Selv om det anerkendes, at der kan være forskellige retlige bestemmelser, der henviser til behovet for at overholde almindelige regler for bankvirksomhed og tilsynsregler, f.eks. behovet for at undersøge låntagerens kreditværdighed, tyder den omfattende dokumentation, inklusive resultaterne af undersøgelser af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, på, at disse bestemmelser kun spiller en sekundær rolle i anvendelsen af de forskellige retlige instrumenter. |
(158) |
For eksempel har GOC præciseret, at selv beslutninger i private forretningsbanker skal overvåges af CCP og være i overensstemmelse med de nationale politikker. Et af statens tre overordnede mål i forbindelse med bankstyring er nu at styrke partiets lederskab i bank- og forsikringssektoren, herunder i forbindelse med driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål (109). Desuden skal kriterierne for evaluering af forretningsbankernes resultater nu især tage hensyn til, hvordan enhederne "bidrager til de nationale udviklingsmål og realøkonomien", og navnlig hvordan de "bidrager til strategiske industrier og vækstindustrier" (110). |
(159) |
Endvidere er vurderinger af obligationer og kreditvurderinger ofte fordrejet af en række forskellige årsager, herunder det forhold, at risikovurderingen er påvirket af virksomhedens strategiske betydning for GOC og af styrken af enhver implicit garanti stillet af regeringen (111). Dette forværres af yderligere gældende regler, som leder finansiering i retning af de sektorer, der er udpeget af regeringen som værende tilskyndede eller på anden måde vigtige (112). Dette resulterer i en forudindtagethed ved udlån til fordel for statsejede virksomheder, store private virksomheder med gode forbindelser og virksomheder i nøgleindustrisektorer, hvilket indebærer, at tilgængeligheden af og omkostningerne ved kapital ikke er ens for alle aktører på markedet. |
(160) |
For det andet er låneomkostningerne blevet holdt kunstigt lave for at stimulere væksten i investeringerne. Det har ført til den overdrevne brug af kapitalinvesteringer med stadig lavere investeringsafkast. Dette illustreres ved væksten i virksomhedernes gearing i den statslige sektor på trods af et kraftigt fald i rentabiliteten, hvilket tyder på, at mekanismerne i banksystemet ikke følger normale forretningsmæssige reaktioner. |
(161) |
For det tredje, er prissignaler stadig ikke drevet af de frie markedskræfter, men påvirkes af statsligt indførte fordrejninger, selv om der blev opnået en nominel renteliberalisering i oktober 2015. Andelen af udlån til eller under referencerenten udgjorde stadig mindst en tredjedel af al långivning ved udgangen af 2018 (113), og i 2020 meddelte officielle medier i Kina, at CCP opfordrede til at "bringe renten på lånemarkedet ned" (114). De kunstigt lave rentesatser medfører underprissætning og dermed den overdrevne anvendelse af kapital. |
(162) |
Den generelle kreditvækst i Kina er tegn på en forværring af effektiviteten af kapitalallokeringen, uden at der er tegn på en kreditstramning, som man ville forvente på et marked uden fordrejninger. Som følge heraf er antallet af misligholdte lån steget kraftigt, og GOC har flere gange valgt enten at undgå misligholdelse, hvorved der opstår såkaldte "zombie-virksomheder", eller at overdrage ejerskabet til gælden (f.eks. via fusioner eller konvertering af gæld til egenkapital) uden nødvendigvis at fjerne det samlede gældsproblem eller tage fat på de grundlæggende årsager hertil. |
(163) |
På trods af de seneste skridt, der er taget for at liberalisere markedet, er erhvervskreditsystemet i Kina i bund og grund påvirket af betydelige fordrejninger som følge af statens fortsat omfattende rolle på kapitalmarkederne. Derfor medfører de betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
(164) |
I sektoren for den pågældende vare hedder det f.eks. i NEA-meddelelsen fra 2023, der er nævnt i betragtning 115(122), at "[m]ed den aktuelle situation vil hver region øge garantien for land- og havbrug og andre faktorer for iværksættende pilotdemonstrationsprojekter, optimere projektgodkendelsesprocessen og undersøge og yde finansiel støtte for at skabe gode betingelser for opførelsen af pilotdemonstrationsområder og -projekter" (115). |
(165) |
Derudover blev der i forbindelse med den nuværende undersøgelse ikke fremlagt beviser for, at sektoren for den pågældende vare ikke er berørt af statslig indgriben i det finansielle system, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), sjette led. Derfor medfører de betydelige statslige indgreb i det finansielle system, at markedsvilkårene påvirkes i alvorlig grad på alle niveauer. |
3.2.1.8. Den systemiske karakter af de beskrevne fordrejninger
(166) |
Kommissionen bemærkede, at de fordrejninger, der er beskrevet i den ajourførte rapport, er karakteristiske for den kinesiske økonomi. De foreliggende oplysninger viser, at de kendsgerninger og karakteristika ved det kinesiske system, som er beskrevet ovenfor samt i del I i den ajourførte rapport, finder anvendelse i hele landet og på tværs af økonomiens sektorer. Det samme gælder for beskrivelsen af produktionsfaktorerne, som anført ovenfor og i del II i den ajourførte rapport. |
(167) |
Endelig minder Kommissionen om, at der er brug for en række inputmaterialer for at producere den pågældende vare. Når producenter af den pågældende vare køber/indgår aftale om disse inputmaterialer, er de priser, de betaler (og som registreres som deres omkostninger), tydeligvis påvirket af de samme systemiske fordrejninger, der er nævnt ovenfor. Leverandører af inputmaterialer anvender f.eks. arbejdskraft, som er genstand for fordrejningerne. De kan låne penge, der er genstand for fordrejningerne i den finansielle sektor eller i forbindelse med kapitalallokering. De er desuden underlagt det planlægningssystem, der gælder for alle forvaltningsniveauer og sektorer. Disse fordrejninger er nærmere beskrevet ovenfor, navnlig i afsnit 3.2.1.–3.2.1.7. Kommissionen påpegede, at den lovgivningsmæssige struktur, der ligger til grund for disse fordrejninger, finder anvendelse generelt, idet biodieselproducenterne er underlagt disse regler som alle andre økonomiske aktører i Kina. Fordrejningerne har derfor en direkte indvirkning på omkostningsstrukturen for den pågældende vare. |
(168) |
Som følge heraf er det ikke kun salgspriserne på hjemmemarkedet for den pågældende vare, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), men alle omkostningerne ved inputmaterialer (herunder råmaterialer, energi, jord, finansiering, arbejdskraft osv.) er også påvirket, fordi deres prisdannelse har været udsat for en betydelig statslig indgriben som beskrevet i del I og II i den ajourførte rapport. |
(169) |
De statslige indgreb, der er beskrevet i forbindelse med kapitalallokering, indrømmelse af jord, arbejdskraft, energi og råmaterialer, finder faktisk sted i hele Kina. Det betyder f.eks., at et inputmateriale, der i sig selv er produceret i Kina ved at kombinere en række produktionsfaktorer, er udsat for væsentlige fordrejninger. Det samme gælder for inputmaterialer til inputmaterialer osv. |
3.2.1.9. Bemærkninger, der er indgivet af interesserede parter til konstateringen af, at der foreligger væsentlige fordrejninger
(170) |
CCCMC gav i de bemærkninger, der blev indgivet den 26. januar 2024, udtryk for sin generelle holdning om, at metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, til fastsættelse af den normale værdi er uforenelig med WTO-aftalerne og -retspraksis, navnlig artikel 2.1 og 2.2 i WTO's antidumpingaftale ("antidumpingaftalen"), som indeholder standardmetoderne til fastsættelse af den normale værdi. I den forbindelse fremsatte CCCMC følgende påstande. |
(171) |
For det første gav afsnit 15 i Kinas protokol om tiltrædelse af WTO kun WTO-medlemmerne mulighed for at fravige ovennævnte standardmetode til fastsættelse af den normale værdi og prissammenlignelighed indtil den 11. december 2016, hvor denne undtagelse udløb. Siden da var det forventet, at Unionen skulle overholde standardmetoderne i antidumpingaftalens artikel 2.1 og 2.2 med henblik på at fastsætte den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter og derfor anvende de kinesiske eksporterende producenters faktiske priser og omkostninger. |
(172) |
For det andet giver den metode, der er fastsat i antidumpingaftalen til fastsættelse af den normale værdi, ikke mulighed for at anvende andre oplysninger end oplysninger om eksportlandet, hvilket indebærer, at undersøgelsesmyndigheden ikke kan beregne den normale værdi på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land (bortset fra eksportlandet) på grund af væsentlige fordrejninger, et begreb som ikke findes i antidumpingaftalen. Til støtte for sin påstand henviste CCCMC til appelorganets rapport i tvisten DS473 EU — Biodiesel (Argentina). |
(173) |
Disse argumenter kunne ikke godtages. Kommissionen var af den holdning, at bestemmelsen i artikel 2, stk. 6a, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser og den retspraksis, som CCCMC har henvist til. Væsentlige fordrejninger gør ganske rigtigt omkostninger og priser i eksportlandet uegnede til beregningen af den normale værdi. Under disse omstændigheder indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, regler for beregningen af produktions- og salgsomkostninger på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, herunder priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land med samme udviklingsniveau som eksportlandet. Appelorganets rapport i DS473 vedrørte ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, men en specifik bestemmelse i grundforordningens artikel 2, stk. 5. Under alle omstændigheder giver WTO-lovgivningen som fortolket af appelorganet i DS437 mulighed for at anvende data fra et tredjeland, efter behørig justering, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. |
(174) |
Med hensyn til forpligtelserne i henhold til afsnit 15 i Kinas protokol om tiltrædelse af WTO fremhævede Kommissionen, at i antidumpingprocedurer vedrørende varer fra Kina finder de dele af protokollens afsnit 15, der ikke er udløbet, fortsat anvendelse ved fastsættelsen af den normale værdi. |
(175) |
Da Kommissionen i afsnit 3.2.1. har konkluderet, at det er hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i forbindelse med denne undersøgelse, og denne bestemmelse er i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne, blev disse påstande afvist. |
(176) |
CCCMC hævdede endvidere i sine bemærkninger, at klageren ikke fandt tilstrækkelige beviser for væsentlige fordrejninger, der påvirkede priserne og omkostningerne i Kina. I den forbindelse fremsatte CCCMC en række argumenter. |
(177) |
For det første baserede klageren sig for at påvise forekomsten af væsentlige fordrejninger og regeringens tilsyn, vejledning og indgriben i biodieselsektoren på dokumenter, der enten er forældede — f.eks. rapporten — eller for generelle og ikkebindende — f.eks. den strategiske handlingsplan for energiudvikling (2014-2020), som nu er udløbet, og den 14. femårsplan (2021-2025) for udvikling af vedvarende energi. |
(178) |
For det andet baserede klageren sig også på flere af Kommissionens tidligere undersøgelser, som enten ikke har nogen tidsmæssig sammenhæng med den foreliggende sag eller vedrører andre varer, industrier og sektorer. CCCMC mindede om, som appelorganet fastslog i DS379 US — AD og CVD (Kina), at: "[D]et vil normalt ikke være tilstrækkeligt blot at indarbejde en henvisning til resultaterne fra en undersøgelse i en anden undersøgelse som en begrundet og fyldestgørende forklaring. Når der er en tæt tidsmæssig og materiel overlapning mellem de to undersøgelser, kan en sådan krydshenvisning dog undtagelsesvis være tilstrækkelig" (116). I betragtning af den manglende tidsmæssige og materielle sammenhæng mellem sådanne tidligere undersøgelser og den foreliggende sag kan en simpel henvisning til Kommissionens konklusioner i sådanne undersøgelser således ikke udgøre tilstrækkeligt bevis for væsentlige fordrejninger i den kinesiske biodieselindustri. |
(179) |
For det tredje fremførte klageren for at påvise betydelig statslig indgriben, der påvirkede hjemmemarkedspriser og -omkostninger, at mange virksomheder i Kina er statsejede. Statsligt ejerskab udgør imidlertid ikke tilstrækkeligt bevis for "meningsfuld kontrol", "overdragelse", "pålæg" fra regeringens side eller "statslig indgriben" med hensyn til priser eller omkostninger i en given industri. |
(180) |
For det fjerde fremlagde klageren under alle omstændigheder ikke beviser for, at statslig indgriben er årsagen til "væsentlige fordrejninger", der påvirker de kinesiske biodieselproducenters priser og/eller omkostninger. I mangel af sådanne beviser kan det ikke antages, at de kinesiske biodieselproducenters priser og omkostninger ikke udspringer af frie markedskræfter. |
(181) |
Kommissionen kunne ikke acceptere CCCMC's argumenter vedrørende (den påståede mangel på) beviser for væsentlige fordrejninger i Kina af følgende årsager. |
(182) |
For det første, selv om visse kinesiske politikdokumenter, f.eks. femårsplanerne med den 13. planlægningscyklus, der henvises til i rapporten, i mellemtiden er udløbet, eksisterer typerne og omfanget af fordrejninger, der er beskrevet i rapporten, fortsat i Kina. Dette skyldes, at kernelovgivningen - herunder den kinesiske forfatning, CCP's forfatning samt adskillige sekundære love - opretholder de elementer, der forårsager fordrejninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, og som er detaljeret beskrevet i rapporten. Det var derfor med rette, at klageren støttede sig til rapporten som en informationskilde, der pegede på tilstedeværelsen af væsentlige fordrejninger. Kommissionen mindede i denne sammenhæng om den specifikke standard for beviser i forbindelse med indledningen i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 9 (se betragtning 186 for yderligere oplysninger). Under alle omstændigheder støttede klageren sig langt fra kun på beviserne i rapporten, men henviste til flere fordrejende elementer i biodieselsektoren i Kina, jf. betragtning 80-90. |
(183) |
Derudover var Kommissionen ikke enig i, at den 14. femårsplan for udvikling af vedvarende energi, lige som de øvrige femårsplaner, blot var ikkebindende retningslinjer. Kommissionen mindede derimod om, at det kinesiske planlægningssystem opstiller prioriteter og fastsætter de mål, som de centrale og lokale myndigheder skal fokusere på. Der findes relevante planer på alle forvaltningsniveauer, som dækker stort set alle økonomiske sektorer, og myndighederne på hvert administrativt niveau overvåger gennemførelsen af planerne på de tilsvarende lavere forvaltningsniveauer. Som beskrevet i den ajourførte rapport er de mål, der er fastsat i planlægningsinstrumenterne, faktisk af bindende karakter, og planlægningssystemet resulterer i, at ressourcerne kanaliseres til sektorer, der er udpeget som strategiske eller på anden måde politisk vigtige af regeringen, i stedet for at blive allokeret i overensstemmelse med markedskræfterne. |
(184) |
For det andet mindede Kommissionen om, at appelorganets afgørelse i DS 379 udtrykkeligt fastsatte, at krydshenvisninger fra en afgørelse til en anden er tilladt, hvis der er en tæt tidsmæssig og væsentlig indholdsmæssig overlapning mellem de to undersøgelser. Der er tydeligvis en sådan væsentlig overlapning mellem den nuværende undersøgelse og de undersøgelser, som klageren henviser til, navnlig i betragtning af at disse undersøgelser analyserede politikker og regler, som finder generel anvendelse i hele den kinesiske økonomi, på tværs af alle sektorer, og derfor også påvirker sektoren for den pågældende vare, f.eks. GOC's og CCP's indflydelse på virksomheder, og/eller det forhold, at planlægningssystemet i Kina resulterer i, at ressourcerne fordeles i overensstemmelse med industripolitikkens mål. Endvidere mindede CCCMC om, at konklusionerne fra WTO's appelorgan vedrørte endelig konstatering frem for tilstrækkelighed af beviser ved en indledning. |
(185) |
For det tredje forklarede Kommissionen med hensyn til statsligt ejerskab i den ajourførte rapport den altomfattende indflydelse, som GOC og CCP opretholder på statsejede virksomheder, samt de relevante retlige og organisatoriske karakteristika, som giver de kinesiske myndigheder indflydelse på markedsadfærden, også i tilfælde af privatejede virksomheder (se navnlig afsnit 3.2.1.2.). Kommissionen mindede endvidere om, at den i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), ikke vurderer, om statsligt ejerskab udgør "meningsfuld kontrol", "overdragelse", "pålæg" eller "statslig indgriben" fra regeringens side for så vidt angår priser eller omkostninger i en given erhvervsgren. Kommissionen konstaterer derimod, om det pågældende marked i vid udstrækning dækkes af virksomheder, der drives under ejerskab, kontrol, politisk tilsyn eller politisk vejledning fra eksportlandets myndigheders side. Dette er til gengæld et af de elementer, hvis indvirkning skal tages i betragtning ved vurderingen af, om der foreligger væsentlige fordrejninger. |
(186) |
For det fjerde - som bekræftet af Retten i Viraj Profiles - er mængde og kvalitet af de beviser, der er nødvendige for at opfylde kriterierne for tilstrækkelighed af beviser med henblik på at indlede en undersøgelse, forskellig fra den, der er nødvendig for en foreløbig eller endelig konstatering af dumping, skade eller årsagssammenhæng (117). Klagen opfyldte de standarder, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 9, sammenholdt med artikel 2, stk. 6a, litra d). Som anført i indledningsmeddelelsen mente Kommissionen i forbindelse med indledningen af undersøgelsen nemlig, at der forelå tilstrækkelige beviser i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 9, for, at det som følge af væsentlige fordrejninger, der påvirker priser og omkostninger, ikke ville være hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, hvilket således berettiger indledningen af en undersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen foretog derfor en analyse i afsnit 3.2.1.1.-3.2.1.8. for at bevise forekomster af disse fordrejninger. |
(187) |
Kommissionen afviste derfor CCCMC's påstande. |
(188) |
Zhuoyue gav i sine bemærkninger af 15. marts 2024 udtryk for sin generelle holdning om, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er forenelig med WTO-lovgivningen. |
(189) |
Da denne påstand ligner de påstande, som CCCMC fremførte, afviste Kommissionen den ud fra de begrundelser der er anført ovenfor (jf. betragtning 173 og 174). |
(190) |
Zhuoyue hævdede også, at klageren ikke kunne påvise forekomsten af væsentlige fordrejninger, og at der ikke er væsentlige fordrejninger i Kinas biodieselindustri. Kommissionen bemærkede, at de påstande, Zhuoyue fremførte med hensyn til klagerens påståede manglende redegørelse for fordrejninger, grundlæggende er identiske med dem, CCCMC fremførte, og at de derfor skal afvises af de grunde, der er beskrevet ovenfor (se betragtning 182, 184 og 186). Ikke desto mindre fremsatte Zhuoyue følgende yderligere påstande. |
(191) |
For det første har Unionen vedtaget EU-dækkende markedsforanstaltninger, der i det væsentlige svarer til lignende kinesiske foranstaltninger, herunder ydelse af subsidier til EU's erhvervsgrene for at fremme deres tilslutning til EU's nye industripolitiske mål (som ligner den kinesiske regerings industripolitiske mål) og indgreb i virksomhedernes investeringer og beslutningstagning. |
(192) |
For det andet er Zhuoyue en privatejet virksomhed uden statslig baggrund, og dens aktiviteter er derfor ikke genstand for indgriben eller indflydelse fra GOC's side. Klageren nævnte flere nationale ordninger, som virksomheden har iværksat (se betragtning 82), men disse ordninger fokuserede på teknologisk forskning og udvikling og har til formål at tilskynde til og fremme innovation og udvikling af teknologier i visse industrier. De har ingen indflydelse på de kinesiske producenters omkostninger ved eller priser på varer eller på de frie markedskræfter. |
(193) |
For det tredje er klagerens påstande om statslig indgriben på grund af de statsejede virksomheders karakter og forbindelserne mellem CCP og de kinesiske biodieselproducenter grundløse. I henhold til artikel 6 i Folkerepublikken Kinas lov om statsejede virksomheders aktiver ("loven om statsejede virksomheder") skal "[s]tatsrådet og de lokale folkeregeringer i henhold til loven udføre funktioner som kapitalindskydere, på grundlag af principperne om adskillelse af regeringsorganer og virksomheder, adskillelse af administrative funktioner i offentlige anliggender og funktionerne som kapitalindskyder til statsejede aktiver, og ikke-indgriben i virksomhedernes legitime og uafhængige forretningsaktiviteter". Denne bestemmelse er obligatorisk, og uanset om en producent er statsejet eller ej, er en sådan producents aktiviteter derfor uafhængige af myndighederne. |
(194) |
Som svar på Zhuoyues argumenter bemærkede Kommissionen for det første, at EU-politikker ikke er relevante i forbindelse med en vurdering, der foretages i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
(195) |
Hvad angår Zhuoyues påstand om, at virksomheden er en privatejet virksomhed, beskrev Kommissionen for det andet i afsnit 3.2.1.1.-3.2.1.8. de betydelige statslige indgreb i Kina, der førte til en fordrejning af den effektive ressourceallokering i overensstemmelse med markedsprincipperne. Disse fordrejninger påvirker de kommercielle operatører uanset ejerskabs- eller ledelsesstrukturen. Med hensyn til påstanden om, at nationale ordninger fokuserede på forskning og udvikling, påpegede Kommissionen desuden, at mens forsknings- og udviklingsomkostninger faktisk påvirker det endelige produkts omkostninger og priser, henviste klageren til disse ordninger som elementer, der tydede på myndighedernes kontrol over, politiske tilsyn med eller vejledning af de erhvervsdrivende i biodieselsektoren i Kina. |
(196) |
Endelig bemærkede Kommissionen, at Zhuoyues fortolkning af loven om statsejede virksomheder er åbenlyst selektiv. Selv om virksomheden fremhævede den formelle opdeling mellem statens administrative rolle og dens rolle som aktionær i henhold til artikel 6 i loven om statsejede virksomheder, valgte virksomheden at udelade en henvisning til artikel 1. I henhold til artikel 1 er det bl.a. lovens overordnede formål at støtte den statsejede økonomiske sektors førende rolle i den nationale økonomi og fremme udviklingen af den socialistiske markedsøkonomi. Zhuoyue undlod også at henvise til artikel 7, efter hvilken staten tillægges beføjelse til at tilskynde til yderligere investering af statslig kapital i nøgleindustrier og områder, der er vigtige for den nationale økonomi, samt artikel 36, i henhold til hvilken statsejede virksomheder skal overholde de nationale industripolitikker, når de foretager investeringer. Disse bestemmelser skaber rent faktisk en retlig ramme, hvor en adskillelse mellem offentlige myndigheder og virksomheder er så godt som umulig. |
(197) |
Kommissionen afviste derfor Zhuoyues påstande. |
(198) |
GOC indsendte den 31. januar 2024 sine egne bemærkninger, hvori den gav udtryk for sin generelle holdning om, at grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ikke er forenelig med WTO-lovgivningen. Da disse påstande ligner de påstande, som CCCMC og Zhuoyue fremførte, afviste Kommissionen dem ud fra de begrundelser der er anført ovenfor (jf. betragtning 173, 174, 182 og 194). |
(199) |
Ud over påstandene vedrørende foreneligheden mellem WTO-reglerne og grundforordningens artikel 2, stk. 6a, fremførte GOC, at den undersøgelse, som Kommissionen gennemførte på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i dette tilfælde var præget af dobbeltstandarder. Ifølge GOC nægtede Kommissionen at acceptere de kinesiske eksportørers omkostningsdata med den begrundelse, at der var væsentlige markedsfordrejninger på det kinesiske marked, men accepterede det repræsentative lands data og anvendte disse i stedet for de kinesiske producenters data uden at vurdere, om der kan være markedsfordrejninger, der påvirker disse erstatningsdata. Dette er ifølge GOC et bevis på "dobbeltstandarder". GOC påpegede, at Kommissionen i henhold til EU-retten er forpligtet til at anvende ikkefordrejede priser til at beregne den normale værdi. Kommissionen bør derfor efter GOC's opfattelse tage initiativ til at undersøge og bevise eller afkræfte forekomsten af fordrejninger i de repræsentative lande i stedet for passivt at vente på, at de parter, der er involveret i sagen, fremlægger dokumentation. |
(200) |
Kommissionen fandt ikke dette argument overbevisende. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), beregner Kommissionen kun den normale værdi på grundlag af andre oplysninger end hjemmemarkedspriser og -omkostninger (medmindre det udtrykkeligt er fastslået, at sådanne omkostninger ikke er fordrejede) i eksportlandet, hvis den fastslår, at sådanne oplysninger er hensigtsmæssige til at afspejle ikkefordrejede priser og omkostninger. I denne proces er Kommissionen forpligtet til kun at anvende ikkefordrejede data. I den forbindelse forholder Kommissionen sig langt fra passivt, men foretager sin egen analyse og opfordrer også interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de foreslåede kilder til fastsættelse af den normale værdi i de tidlige faser af undersøgelsen, nemlig gennem notaterne om ikkefordrejede kilder, som den agter at anvende tidligt i proceduren. Kommissionens endelige beslutning om, hvilke ikkefordrejede data der skal anvendes til at beregne den normale værdi, tager fuldt ud hensyn til alle bemærkninger modtaget fra parterne samt Kommissionens egen undersøgelse. |
(201) |
Endelig hævdede GOC, at rapporten er misvisende, ensidig og ude af trit med virkeligheden. I rapporten blev de kinesiske virksomheders legitime konkurrencefordele og de normale institutionelle forskelle mellem Kina og Unionen angiveligt brugt som grundlag for fastlæggelsen af væsentlige markedsfordrejninger. Desuden hævdede GOC, at det forhold, at Kommissionen accepterede de påstande om markedsfordrejninger, som EU-erhvervsgrenen på grundlag af rapporten påstod gjorde sig gældende, gav EU-erhvervsgrenen urimelige fordele, hvilket svarede til at afsige dom inden retssagen. En bekræftelse af beviserne for erhvervsgrenens klage svarer til at tage erhvervsgrenens side og er derfor ikke i overensstemmelse med den grundlæggende retlige ånd af rimelighed og retfærdighed. |
(202) |
Kommissionen kunne ikke acceptere disse påstande. Rapporten og den ajourførte rapport er omfattende dokumenter baseret på udførligt og objektivt bevismateriale, herunder lovgivning, forskrifter og andre officielle politikdokumenter offentliggjort af GOC, rapporter fra internationale organisationer, akademiske undersøgelser og artikler udarbejdet af forskere samt andre pålidelige uafhængige kilder. Rapporten blev tilføjet i undersøgelsesdossieret, således at alle interesserede parter ville have rig lejlighed til at tilbagevise, supplere eller fremsætte bemærkninger til den og den dokumentation, den er baseret på. GOC har ikke fremsat bemærkninger om tilbagevisning af rapportens indhold og har kun fremsat udokumenterede bemærkninger af generel karakter. Samme argumentation gælder også for den ajourførte rapport. |
(203) |
GOC antydede desuden, at udstedelsen af en landerapport erstattede den faktiske undersøgelse, men Kommissionen mindede om, at hvis den finder, at den dokumentation, som klageren har fremlagt for de væsentlige fordrejninger, er tilstrækkelig, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), kan den indlede undersøgelsen på dette grundlag. Fastlæggelsen af den faktiske forekomst og påvirkning af væsentlige fordrejninger og den deraf følgende anvendelse af den metode, der er foreskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), finder imidlertid sted på tidspunktet for den foreløbige og/eller endelige fremlæggelse af oplysninger som følge af en undersøgelse. Eksistensen og den potentielle virkning af de væsentlige fordrejninger bekræftes ikke i den indledende fase, som hævdet af GOC, men først efter en tilbundsgående undersøgelse, hvorfor dette argument også afvises. |
(204) |
Som konklusion har GOC, CCCMC eller de eksporterende producenter i denne undersøgelse ikke fremlagt omfattende materielle beviser eller argumenter, der tilbageviser forekomsten af væsentlige fordrejninger i biodieselsektoren. |
3.2.2. Repræsentativt land
3.2.2.1. Generelle bemærkninger
(205) |
Valget af det repræsentative land var baseret på følgende kriterier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a:
|
(206) |
Som forklaret i betragtning 64-68 har Kommissionen udstedt to notater til sagsakterne om kilderne til fastsættelse af den normale værdi. I disse notater beskrives de kendsgerninger og beviser, der ligger til grund for de relevante kriterier, og gennemgås de bemærkninger, som parterne havde indsendt om disse elementer og om de relevante kilder. I det andet notat underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den havde til hensigt at betragte Malaysia som egnet repræsentativt land i denne sag, hvis det blev bekræftet, at der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. |
3.2.2.2. Et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas og produktion af den undersøgte vare
(207) |
I det første notat udpegede Kommissionen 49 lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas ifølge Verdensbanken, dvs. at disse lande klassificeres af Verdensbanken som "mellemindkomstlande i den øverste halvdel" på grundlag af bruttonationalindkomsten, hvor det var kendt, at der foregik produktion af den undersøgte vare. Ud af disse 49 lande identificerede Kommissionen seks lande med den største produktion af biodiesel i 2022 og 2023 ved hjælp af OECD's og FAO's prognoser (119). Disse lande var (opstillet efter produktionsmængde): Brasilien, Argentina, Thailand, Malaysia, Colombia og Peru. Brasilien blev også udpeget som et egnet repræsentativt land af EBB i klagen. |
(208) |
I deres bemærkninger til det første notat fremsatte EBB, EcoCeres og Jiaao bemærkninger til produktionen af den undersøgte vare. EBB fremførte, at Brasilien som den største biodieselproducent blandt landene med et udviklingsniveau svarende til Kinas var det mest egnede repræsentative land. I modsætning hertil hævdede EcoCeres og Jiaao, at Brasilien ikke var egnet, da kun nogle få producenter fremstillede biodiesel af de samme råvarer som de kinesiske producenter, idet de vigtigste råvarer var UCO, brun affaldsolie ("BG") og spildevand fra palmeoliemøller ("POME"). Ifølge EcoCeres var der også utilstrækkelig produktion af biodiesel af disse råvarer i Colombia og Thailand. |
(209) |
Desuden fremsatte EBB, EcoCeres og Jiaao bemærkninger til det høje niveau af statslig regulering i værdikæden for biodiesel i de fire potentielle repræsentative lande (Brasilien, Colombia, Malaysia og Thailand), der blev identificeret i det første notat (se betragtning 246). |
(210) |
Med hensyn til bemærkningerne om niveauet af statslig regulering i værdikæden for biodiesel i de potentielle repræsentative lande påpegede Kommissionen i det andet notat, at biodieselmarkedet og dets værdikæde reguleres gennem statslige foranstaltninger på verdensplan, da industrien i væsentlig grad bidrager til, at landene opfylder deres internationale forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne. |
(211) |
I sine bemærkninger til det andet notat gentog EBB, at biodieselmarkedet og dets værdikæde er underlagt statslig regulering i Malaysia. Ifølge EBB fastsættes prisen på biodiesel navnlig af de malaysiske myndigheder ved hjælp af en prisformel, der fastsætter faste SA&G-omkostninger og fortjeneste. Desuden pålægges eksport af rå palmeolie en eksportafgift, som ifølge EBB påvirker produktionsomkostningerne hos de malaysiske biodieselproducenter. Endelig påpegede EBB, at den malaysiske delstat Sabah i februar 2024 også gjorde eksporten af POME til genstand for en eksportafgift. |
(212) |
Med hensyn til Malaysia bemærkede Kommissionen, at den automatiske prismekanisme finder anvendelse på brændstof, der sælges af detailhandlere på tankstationer, dvs. benzin blandet med biodiesel. Prisen på denne type brændstof fastsættes ved hjælp af en prisformel, der tager hensyn til en referencepris på råolie, forskellige omkostninger for olieselskabet og detailhandleren samt deres fortjeneste (120) (121) (122). Hvis den faste pris ligger under en ønskelig markedspris, dvs. ikke dækker detailhandlerens omkostninger og fortjeneste, kan de malaysiske myndigheder udligne forskellen gennem et tilskud, der udbetales til detailhandleren (123). |
(213) |
Ved udvælgelsen af virksomheder, der skulle anvendes som kilde til SA&G-omkostninger og fortjeneste, fokuserede Kommissionen desuden på dem, der producerede biodiesel af UCO, POME og BG. Selv om nogle af de udvalgte virksomheder til dels kan anvende rå palmeolie som en af deres råvarer, fandt Kommissionen, at deres finansielle resultater kun ville blive påvirket marginalt. Endelig er den eksportafgift, som delstaten Sabah har indført, ikke relevant for denne undersøgelse, da den først blev indført efter undersøgelsesperioden. |
(214) |
Kommissionen fandt derfor, at den statslige regulering, der gælder for biodieselmarkedet og dets værdikæde i Malaysia, ikke var af en sådan art, at de ville gøre landet uegnet som repræsentativt land. |
(215) |
Med hensyn til Brasilien påpegede EBB i sine bemærkninger til det andet notat, at ordningen med offentlige auktioner blev erstattet af OTC-handel med biodiesel fra 2022. EBB bekræftede endvidere, at importen af biodiesel er yderst begrænset, da den er underlagt importlicenser, som kun udstedes i særlige tilfælde. EBB hævdede ikke desto mindre, at disse foranstaltninger ikke påvirkede priserne og omkostningerne på det brasilianske marked, da antallet af certificerede biodieselproducenter, der opererer i industrien, skaber tilstrækkelig konkurrence. |
(216) |
Kommissionen noterede sig disse supplerende oplysninger. Da Malaysia blev bekræftet som et egnet repræsentativt land, fandt Kommissionen det ikke nødvendigt at analysere reguleringen af biodieselmarkedet og dets værdikæde i Brasilien i detaljer. |
3.2.2.3. Forekomsten af relevante lettilgængelige data i det repræsentative land
3.2.2.3.1. Produktionsfaktorer
(217) |
I det første notat fokuserede Kommissionen på de vigtigste produktionsfaktorer, der tegner sig for mere end 80 % af de kinesiske produktionsomkostninger, dvs. råvarer henhørende under HS-kode 1518 00 (UCO) og 3823 19 (POME, BG og de fleste andre råvarer såsom madaffald eller sæbefod). Kommissionen undersøgte, om de seks potentielle repræsentative lande havde indført eksportrestriktioner, der fordrejede hjemmemarkedsprisen, om de importerede mængder fra Kina i et sådant omfang, at det potentielt kunne fordreje den gennemsnitlige importpris, og endelig om varerne under de to vigtigste HS-koder blev importeret i repræsentative mængder. Analysen blev ikke kun foretaget for HS-koderne, men også for mere detaljerede varekoder afhængigt af de enkelte landes toldnomenklatur. |
(218) |
Kommissionen konstaterede, at i Argentina var alle varer, der henhører under de to centrale HS-koder, pålagt en eksportafgift. Desuden var visse varer henhørende under HS-kode 1518 00 omfattet af eksportlicenser i Malaysia. |
(219) |
Kommissionen konstaterede endvidere, at betydelige mængder kul importeret til Argentina (HS 2701 11 ), af varer klassificeret under tre varekoder henhørende under HS-kode 1518 00 i Malaysia og af fem varer henhørende under HS-kode 1518 00 i Thailand havde oprindelse i Kina. |
(220) |
Efter at have udelukket import, der enten var omfattet af eksportrestriktioner eller sandsynligvis var påvirket af de betydelige mængder, der blev importeret fra Kina, var Malaysia det land, der havde langt de største importmængder af varer under de to vigtigste HS-koder (200 000 ton under HS-kode 1518 00 og 790 000 ton under HS-kode 3823 19 sammenlignet med 17 000 ton under HS-kode 1518 00 i Thailand og 18 000 ton under HS-kode 3823 19 i Brasilien, som var de to lande med de næststørste importmængder). |
(221) |
I sine bemærkninger til det repræsentative land og produktionsfaktorer, der blev fremlagt ved indledningen af undersøgelsen, påpegede EcoCeres, at HS-kode 1518 00 omfattede en bred vifte af varer. Derfor var enhver toldnomenklatur, der ikke gjorde det muligt at skelne mellem spisefedt og -olier og ikkespisefedt og -olier, helt uegnet til at identificere en passende varekode. I den forbindelse foreslog virksomheden, at Kommissionen anvendte "ikkefordrejede internationale priser, omkostninger eller referenceværdier" til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger ved UCO og fremlagde prisoplysninger indsamlet og offentliggjort af Argus Biofuels (124). |
(222) |
I det første notat fandt Kommissionen det nødvendigt at vælge en passende kilde til ikkefordrejede omkostninger ved UCO. Kommissionen bemærkede, at det kun var Malaysias og Thailands toldnomenklaturer, der gjorde det muligt at skelne mellem spisefedt og -olier og ikkespisefedt og -olier. Kommissionen besluttede yderligere at analysere kvaliteten af alle potentielle kilder til ikkefordrejede omkostninger ved UCO, herunder de internationale benchmarks fra EcoCeres. |
(223) |
I deres bemærkninger til det første notat hævdede EcoCeres, Jiaao og Zhuoyue, at Malaysia var det eneste potentielle repræsentative land med repræsentative importmængder under HS-kode 1518 00 og 3823 19 , som omfattede de vigtigste råvarer, der blev anvendt af de stikprøveudtagne eksporterende producenter (se betragtning 208). EcoCeres og Zhuoyue gentog desuden, at de respektive HS-koder omfattede en bred vifte af forskellige varer, og at kun Malaysias og Thailands toldnomenklatur gjorde det muligt at differentiere spisefedt og -olier og ikkespisefedt og -olier under HS-kode 1518 00 . EcoCeres gentog, at internationale benchmarks kunne anvendes til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger ved UCO og POME. |
(224) |
På den anden side fremhævede EBB i sine bemærkninger til det første notat, at importmængderne under de to vigtigste HS-koder til Brasilien var de næststørste (blandt de fire resterende potentielle repræsentative lande, jf. betragtning 246) efter Malaysia, og hævdede, at prisen på den brasilianske import under HS-kode 1518 00 afspejlede prisen på ikkespisefedt og -olier på hjemmemarkedet. |
(225) |
EBB fremførte endvidere, at eftersom nogle af varerne under HS-kode 1518 00 var omfattet af eksportlicenser i Malaysia, fordrejede denne eksportbegrænsning også importpriserne (og hjemmemarkedspriserne) på alle varer henhørende under den respektive HS-kode. EcoCeres var uenig og fremførte, at de udenlandske leverandører ville have omdirigeret deres salg til andre markeder med mere attraktive priser, hvis den eksportlicens, der gælder for nogle af varerne, trykkede priserne på alle varer under HS-kode 1518 00 . |
(226) |
Med hensyn til tilgængeligheden af relevante data bemærkede Zhuoyue, at der ikke var nogen import af biopitch i Brasilien og Colombia. |
(227) |
I det andet notat fandt Kommissionen det afgørende at identificere varekoder, der ligger så tæt som muligt på de faktiske råvarer, der anvendes af de kinesiske producenter. I den forbindelse konkluderede Kommissionen, at toldnomenklaturen i Brasilien og Colombia ikke gjorde det muligt at identificere import, der ville afspejle hjemmemarkedspriserne på UCO. Efter kontrolbesøgene blev det desuden bekræftet, at importmængderne under de to vigtigste HS-koder i Brasilien, Colombia og Thailand ikke var repræsentative, navnlig i forhold til de kinesiske biodieselproducenters forbrugsmængder. |
(228) |
I betragtning af at HS-kode 1518 00 omfatter en bred vifte af varer, herunder varer, der ikke anvendes som råvarer til biodieselproduktion, fandt Kommissionen det usandsynligt, at den eksportlicensordning, der gælder for flere varekoder, ville trykke importpriserne (og hjemmemarkedspriserne) på alle varer, der importeres under HS-kode 1518 00 . |
(229) |
Kommissionen afviste imidlertid anvendelsen af internationale referenceværdier for UCO og POME i denne fase af undersøgelsen, da referenceværdierne ikke angav oprindelsen af de respektive råvarer. Det kunne derfor ikke fastslås, at dataene for UCO ikke var fordrejet af råvarer med kinesisk oprindelse. Det blev ligeledes konstateret, at priserne på POME med oprindelse i Indonesien var fordrejet som følge af anvendelsen af en eksportafgift (se betragtning 237), og det kunne ikke udelukkes, at indonesisk POME var omfattet af den respektive referenceværdi. |
(230) |
Med hensyn til importen af biopitch bemærkede Kommissionen, at selv om det ikke var et vigtigt inputmateriale med hensyn til dets andel af de samlede produktionsomkostninger, var valget af et repræsentativt land med import af biopitch en fordel. |
(231) |
I deres bemærkninger til det andet notat fremsatte EBB og Jiaao bemærkninger vedrørende ikkefordrejede omkostninger ved UCO. EBB påpegede, at visse mængder UCO, der blev importeret til Malaysia, havde oprindelse i Indonesien. Priserne på denne import blev imidlertid fordrejet af den eksportafgift, der blev opkrævet på eksport af UCO fra Indonesien (125). |
(232) |
Kommissionen undersøgte påstandene og konstaterede, at eksporten af UCO fra Indonesien faktisk var pålagt en eksportafgift. På dette grundlag besluttede Kommissionen at udelukke importen af UCO til Malaysia med oprindelse i Indonesien fra fastsættelsen af de ikkefordrejede omkostninger. |
(233) |
Med henvisning til sine bemærkninger til statslige regulering af biodieselmarkedet og dets værdikæde i Malaysia (se betragtning 211) gentog EBB, at importen under HS-kode 1518 00 (for UCO) og 3823 19 (for POME) til Brasilien ikke var upålidelig på trods af den begrænsede mængde. Parten foreslog to alternativer:
|
(234) |
Som konkluderet i betragtning 258 betragtede Kommissionen Malaysia som et egnet repræsentativt land i den foreløbige fase. Det blev derfor afvist at anvende importen til USA som en alternativ kilde til referenceværdier for UCO og POME. Med hensyn til tariferingen af UCO under spiseolier eller ikkespiseolier er Kommissionen i denne fase af undersøgelsen ikke i stand til at konkludere, om den tarifering, der er anvendt i kontrakterne, er forenelig med den malaysiske toldnomenklatur, navnlig fordi parten ikke har fremlagt et meningsfuldt ikkefortroligt sammendrag af sine argumenter. |
(235) |
I sine bemærkninger til det andet notat hævdede Jiaao, at Kommissionen burde udelukke visse varekoder, såsom koder for ikkespiseolier fra hørfrø, oliven og formalede nødder, fra anvendelsesområdet for de koder, der anvendes til at fastsætte de ikkefordrejede omkostninger ved UCO. Parten hævdede, at Kommissionen efterprøvede, at disse typer olie ikke blev anvendt af virksomheden i dens produktion af biodiesel. Jiaao fremførte endvidere, at importen af UCO med oprindelse i Japan burde udelukkes fra fastsættelsen af referenceværdien, da Japan har en begrænset indenlandsk forsyning af UCO (126). |
(236) |
Selv om Japan rent faktisk har begrænset adgang til UCO på hjemmemarkedet, eksporterede landet i 2022 hovedparten af de indsamlede mængder (127). Til sammenligning oversteg de eksporterede mængder i 2022 i betydelig grad de mængder, der blev importeret til Malaysia fra Japan i undersøgelsesperioden. Kommissionen afviste derfor begge disse påstande. |
(237) |
I sine bemærkninger til det andet notat fremførte EBB, at den malaysiske import af POME under HS-kode 3823 19 var fordrejet af betydelige mængder import fra Indonesien. Da Indonesien opkræver en eksportafgift på eksporten af POME (128), blev priserne på denne import fordrejet. |
(238) |
Efter denne påstand besluttede Kommissionen på nuværende tidspunkt at udelukke import af varer henhørende under de relevante varekoder for POME og palmeoliefedtsyrer, da importen under de samme varekoder anvendes til begge inputmaterialer som kilde til ikkefordrejede omkostninger med oprindelse i Indonesien. |
(239) |
I sine bemærkninger til det andet notat hævdede Zhuoyue, at Kommissionen ikke burde anvende varekode 3823 19 90 som en af koderne for brun affaldsolie, madaffald, sæbefod og brugt blegejord. Ifølge parten omfatter denne kode ikke sure olier fra raffinering, mens ovennævnte råvarer alle udgør sådanne olier. Virksomheden understøttede sine argumenter med, at enhedsimportprisen under denne kode var højere end importprisen pr. enhed for UCO, hvilket er ulogisk, da UCO er den mest værdifulde råvare, når der tages hensyn til dens egenskaber, såsom indhold af frie fedtsyrer, sammensætning og metalindhold. |
(240) |
Kommissionen konsulterede Malaysias toldnomenklatur, der er tilgængelig på Kommissionens websted Acces2Markets (129), og konkluderede foreløbigt, at alle varer under HS-kode 3823 19 , undtagen dem, der vedrører palmeoliederivater, med rimelighed bør medtages i fastsættelsen af referenceprisen for råvarer med højere niveauer af frie fedtsyrer såsom brun affaldsolie, madaffald, sæbefod og brugt blegejord. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
(241) |
I sine bemærkninger til det andet notat hævdede Zhuoyue, at Kommissionen ikke burde erstatte de kinesiske omkostninger med en ikkefordrejet referenceværdi, da der ikke forelå beviser for væsentlige fordrejninger på biodieselmarkedet i Kina. Parten fastholdt endvidere, at selv om arbejdskraftomkostningerne erstattes af en referenceværdi, bør Kommissionen identificere en mere hensigtsmæssig metode til justering af de malaysiske arbejdskraftomkostninger, som kun var tilgængelige for 2016, til et passende niveau for UP (undersøgelsesperioden). Zhuoyue hævdede, at der ikke var nogen sammenhæng mellem lønniveauet og inflationsraten udtrykt gennem producentprisindekset. |
(242) |
Hvad angår det angiveligt ikkefordrejede biodieselmarked i Kina henviser Kommissionen til konklusionerne i afsnit 3.2.1.-3.2.1.8. og specifikt vedrørende arbejdsmarkedet til afsnit 3.2.1.6. Da arbejdskraftomkostningerne udgjorde en ubetydelig andel af de eksporterende producenters produktionsomkostninger (højst 1,5 %), fandt Kommissionen, at anvendelsen af producentprisindekset til at ajourføre arbejdskraftomkostningerne i Malaysia ikke i væsentlig grad påvirkede den ikkefordrejede normale værdi. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
(243) |
I sine bemærkninger til det andet notat påpegede Zhuoyue endvidere, at Kommissionen ændrede HS-koden for biopitch fra 1522 00 til 1520 00. |
(244) |
Kommissionen fandt, at ændringen skyldtes en skrivefejl, og korrigerede denne fejl, inden den fastsatte de ikkefordrejede omkostninger ved biopitch. |
3.2.2.3.2. Finansielle oplysninger
(245) |
I det første notat konstaterede Kommissionen, at eksporten af biodiesel med oprindelse i Argentina er genstand for antidumping- og antisubsidieforanstaltninger indført af Peru (130) (131), Unionen (132) og USA (133) (134). Derfor kan de argentinske producenters finansielle resultater potentielt blive fordrejet af subsidierings- og dumpingpraksis. Desuden kan de finansielle data fra biodieselproducenterne i Peru potentielt blive påvirket af den skade, der er forvoldt som følge af dumpingimport og/eller subsidieret import af biodiesel med oprindelse i Argentina og USA (135). |
(246) |
Efter konklusionerne om eksportrestriktioner i Argentina (se betragtning 218) og om potentiel fordrejning af de finansielle oplysninger baseret på eksistensen af handelsbeskyttelsesforanstaltninger over for Argentina og Peru analyserede Kommissionen yderligere kun tilgængeligheden og kvaliteten af finansielle oplysninger for de resterende fire potentielle repræsentative lande: Brasilien, Colombia, Malaysia og Thailand. |
(247) |
I det første notat identificerede Kommissionen tre producenter af biodiesel med passende lettilgængelige finansielle oplysninger i Brasilien, hvoraf den ene var baseret på oplysningerne i klagen. For alle tre virksomheder overlappede de finansielle oplysninger delvist med undersøgelsesperioden, indeholdt nærmere oplysninger i form af noter til regnskabet og var i overensstemmelse med enten International Financial Reporting Standards ("IFRS") eller de lokale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper. I Colombia var der lettilgængelige finansielle oplysninger til rådighed for fem virksomheder. De finansielle oplysninger indeholdt ingen yderligere oplysninger i form af noter til regnskabet. For Malaysia og Thailand forelå der lettilgængelige finansielle oplysninger fra Orbis-databasen for én virksomhed pr. land. Desuden var de finansielle oplysninger fra den thailandske virksomhed til dels ikke i overensstemmelse med IFRS. |
(248) |
I sine bemærkninger til det første notat påpegede EBB, at Brasilien var det eneste potentielle repræsentative land, hvor der forelå fuldstændige regnskaber for en biodieselproducent. EcoCeres fremlagde imidlertid et komplet sæt regnskaber for 13 biodieselproducenter fra et lokalt malaysisk register i sine bemærkninger til det første notat. EcoCeres bemærkede også, at en af de biodieselproducenter, som Kommissionen identificerede i Colombia, var en dattervirksomhed af en anden identificeret virksomhed. Modervirksomheden var desuden et stort integreret olieselskab og burde, i henhold til EcoCeres, ikke tages i betragtning. Endelig hævdede EcoCeres og Zhuoyue, at Thailand ikke burde betragtes som et egnet repræsentativt land, da de eneste lettilgængelige regnskaber, som Kommissionen identificerede, kun delvist var i overensstemmelse med IFRS. |
(249) |
I det andet notat forsøgte Kommissionen at tilpasse udvælgelsen af egnede biodieselproducenter med lettilgængelige finansielle oplysninger. Den besluttede derfor i denne sag at tage hensyn til de råvarer, der anvendes af producenterne i de potentielle repræsentative lande. Kommissionen fandt to virksomheder, der producerer biodiesel af UCO, BG eller POME i Brasilien, to tilsvarende virksomheder i Colombia, ti i Malaysia og otte i Thailand. |
(250) |
Efter konklusionen om, at importen af de vigtigste inputmaterialer til Colombia og Thailand ikke var repræsentativ med hensyn til mængde (jf. betragtning 227), analyserede Kommissionen tilgængeligheden og kvaliteten af de finansielle oplysninger i Brasilien og Malaysia. |
(251) |
Selv om de to brasilianske virksomheders regnskaber (jf. betragtning 249) var tilgængelige, indeholdt de overhovedet ikke segmentrapportering, eller segmentrapporteringen var ikke tilstrækkelig til at identificere de finansielle oplysninger vedrørende produktionen af biodiesel. Ud af de ti malaysiske virksomheder blev syv identificeret af EcoCeres og tre af Kommissionen. Kommissionen fandt, at syv af disse virksomheders regnskaber var egnede til at fastsætte SA&G-omkostningerne og fortjenesten. For de tre andre var de finansielle oplysninger slet ikke tilgængelige, eller segmentrapporteringen gjorde det ikke muligt at afgøre, hvilke finansielle oplysninger der var specifikke for produktionen af biodiesel. |
(252) |
I sine bemærkninger til det andet notat fremlagde EBB en liste over ca. 45 biodieselproducenter i Brasilien, hvoraf ca. 20 producerede biodiesel af UCO eller palmeoliefedtsyre ("PFAD"). EBB fremførte, at Kommissionen burde anvende de finansielle oplysninger fra virksomheden BE8. Hvis Kommissionen ikke finder virksomhedens regnskaber hensigtsmæssige, hævdede EBB, at Kommissionen havde ret til at anvende de finansielle oplysninger om en virksomhed, der fremstiller en vare i samme generelle kategori som biodiesel. I den forbindelse foreslog EBB ethanolproducenten SF, som for nylig blev certificeret som leverandør af ethanol til fremstilling af bæredygtige flybrændstoffer (via alkohol-til-jet-vejen) og opfyldte de internationale krav i den forbindelse. |
(253) |
For tre af de 20 producenter, der producerer biodiesel af UCO eller PFAD, som EBB havde identificeret, havde regnskaberne været tilgængelige fra tidligere faser af udvælgelsen af det repræsentative land. For to af dem, herunder BE8, havde Kommissionen allerede konkluderet, at regnskaberne ikke var en egnet kilde til ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste som forklaret i betragtning 251. Den eneste tilbageværende virksomhed ville være Caramuru Alimentos S.A. ("Caramuru"), som EBB foreslog i klagen. |
(254) |
I betragtning af konklusionerne om tilgængeligheden af oplysninger om produktionsfaktorer, jf. betragtning 227, og tilgængeligheden af passende finansielle oplysninger for en række malaysiske biodieselproducenter konkluderede Kommissionen, at tilgængeligheden af finansielle oplysninger for Caramuru ikke var relevant. Det var heller ikke nødvendigt at søge efter og analysere finansielle oplysninger om en virksomhed, der fremstiller en vare i samme generelle kategori som biodiesel. |
(255) |
Endelig hævdede Zhuoyue i sine bemærkninger til det andet notat, at de finansielle oplysninger fra en af de malaysiske biodieselproducenter, Vance Bioenergy Sdn Bhd. ("Vance") ikke var en egnet kilde til ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjeneste, da virksomheden også fremstillede andre varer. Virksomheden hævdede desuden, at vægten af finansielle oplysninger fra en anden virksomhed, FIMA BIODIESEL SDN BHD ("FIMA"), der indgår i kurven af virksomheder, burde justeres, da de finansielle oplysninger kun forelå for første kvartal af 2023 i stedet for hele 2022, hvilket var tilfældet for de øvrige seks virksomheder. |
(256) |
Kommissionen afviste disse påstande. For det første var de andre varer, som Vance fremstillede, biprodukter af biodiesel og kunne derfor ikke betragtes som en helt anderledes varekategori. For det andet var FIMA's regnskaber også tilgængelige for et helt år, men virksomheden anvendte perioden fra den 1. april til den 31. marts som regnskabsår. |
3.2.2.4. Niveau af social og miljømæssig beskyttelse
(257) |
Da det blev fastslået, at Malaysia var det eneste egnede repræsentative land på grundlag af alle ovenstående elementer, var der ikke behov for at foretage en vurdering af niveauet af social og miljømæssig beskyttelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, sidste punktum. |
3.2.2.5. Konklusion
(258) |
På baggrund af ovenstående analyse opfyldte Malaysia de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), første led, for at kunne betragtes som et egnet repræsentativt land. |
3.2.3. Kilder anvendt til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger
(259) |
I det første notat anførte Kommissionen de produktionsfaktorer såsom materialer, energi og arbejdskraft, der blev anvendt i forbindelse med de eksporterende producenters produktion af den undersøgte vare, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og foreslå offentligt tilgængelige oplysninger om ikkefordrejede værdier for hver af de produktionsfaktorer, der er nævnt i notatet. |
(260) |
I det andet notat anførte Kommissionen efterfølgende, at den med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), ville anvende Global Trade Atlas-databasen (136) ("GTA") til at fastsætte ikkefordrejede omkostninger for de fleste produktionsfaktorer, herunder især råmaterialer. Kommissionen anførte desuden, at den ville anvende oplysninger offentliggjort af Malaysias Institute of Labour Market Information and Analysis ("ILMIA") (137) til at fastsætte ikkefordrejede arbejdskraftomkostninger, af Tenaga Nasional Berhad ("TNB") (138) for elektricitet, af energikommissionen (Suruhanjaya Tenaga) (139) for naturgas og damp og af National Water Services Commission ("SPAN") (140) for vand. |
3.2.4. Ikkefordrejede omkostninger og referenceværdier
3.2.4.1. Produktionsfaktorer
(261) |
I lyset af alle de oplysninger, der er indgivet af de interesserede parter og indsamlet under kontrolbesøgene, er der identificeret følgende produktionsfaktorer og deres kilder med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a): Tabel 1 — Produktionsfaktorer for biodiesel
|
(262) |
Kommissionen inkluderede en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer. For at fastsætte dette beløb anvendte Kommissionen de indirekte produktionsomkostninger, som de stikprøveudtagne eksporterende producenter havde afholdt, behørigt justeret til et ikkefordrejet niveau. Denne metode er behørigt forklaret i betragtning 277 og 278. |
3.2.4.1.1. Input- og råmaterialer
(263) |
Med henblik på at fastsætte ikkefordrejede priser på input- og råmaterialer som leveret til en producents anlæg i et repræsentativt land anvendte Kommissionen som grundlag den vejede gennemsnitlige pris ved import til det repræsentative land som angivet i GTA-databasen, hvortil der blev lagt importafgifter og transportomkostninger. En importpris i det repræsentative land blev fastsat som et vejet gennemsnit af enhedspriserne ved import fra alle tredjelande, undtagen Kina og lande, der ikke er medlemmer af WTO, og som er opført i bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (141). Kommissionen besluttede at udelukke importen fra Kina til det repræsentative land, eftersom den i afsnit 3.2.1. konkluderede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende priserne og omkostningerne på hjemmemarkedet i Kina på grund af forekomsten af væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b). Da der ikke foreligger beviser for, at de samme fordrejninger ikke ligeledes påvirker varer bestemt til eksport, antog Kommissionen, at de samme fordrejninger påvirkede eksportpriserne. Kommissionen anså de resterende mængder for at være repræsentative. Med hensyn til ikkefordrejede omkostninger ved POME, palmeoliefedtsyrer, UCO, blandet olie til brug i industrien, skiferolie og transesterificeret olie udelukkede Kommissionen også importen med oprindelse i Indonesien. Som beskrevet i betragtning 232 og 238 fandt Kommissionen, at priserne på ovennævnte råvarer var fordrejet af Indonesiens anvendelse af eksportafgifter. |
(264) |
For at fastsætte de gældende importafgifter pr. varekode og oprindelsesland konsulterede Kommissionen kortet over markedsadgang (142). Importafgiften blev lagt til den cif-værdi, der var registreret i de malaysiske importstatistikker, som er tilgængelige i GTA-databasen. |
(265) |
Kommissionen angav de stikprøveudtagne eksporterende producenters transportomkostninger til levering af råmaterialer som en procentdel af de faktiske omkostninger i forbindelse med sådanne råmaterialer og anvendte derefter den samme procentsats på de ikkefordrejede omkostninger i forbindelse med de samme råmaterialer for at opnå de ikkefordrejede transportudgifter. Kommissionen konstaterede som led i denne undersøgelse, at forholdet mellem den eksporterende producents råmaterialer og de indberettede transportomkostninger med rimelighed kan anvendes som indikator med henblik på at anslå de ikkefordrejede transportomkostninger ved råmaterialer, når de leveres til virksomhedens fabrik. |
(266) |
I sine bemærkninger til det første notat hævdede EcoCeres, at importstatistikkerne ikke var en pålidelig referencekilde for hydrogen af følgende årsager:
|
(267) |
Virksomheden foreslog, at Kommissionen skulle anvende prisfastsættelsesmekanismen i virksomhedens hydrogenforsyningskontrakt. Alternativt henviste virksomheden til en hjemmemarkedspris på hydrogen, som blev stillet til rådighed af den malaysiske regering i november 2023 (143) og således sandsynligvis var baseret på de priser, der var gældende i undersøgelsesperioden. |
(268) |
Kommissionen fandt, at mængden af hydrogen importeret til Malaysia faktisk var meget lav (lige under 155 m3). Derfor anvendte Kommissionen på dette tidspunkt den hjemmemarkedspris, som den malaysiske regering (144) havde offentliggjort, som kilde til ikkefordrejede omkostninger ved hydrogen. Da prisen henviser til hydrogen anvendt som energikilde, justerede Kommissionen prisen for forskellen mellem prisen på hydrogen til energi og til industriel anvendelse på grundlag af de statistikker, der er indsamlet af partnerskabet om rent hydrogen (145). |
3.2.4.1.2. Hjælpematerialer
(269) |
For et antal produktionsfaktorer udgjorde de faktiske omkostninger for visse stikprøveudtagne eksporterende producenter en ubetydelig andel af de samlede omkostninger ved råmaterialer i undersøgelsesperioden. Da værdien for disse produktionsfaktorer ikke havde nogen mærkbar indvirkning på beregningerne af dumpingmargenen, uanset den anvendte kilde, besluttede Kommissionen at medtage disse omkostninger under hjælpematerialer. Den faktiske verificerede værdi af hjælpematerialer blev udtrykt som en andel af de stikprøveudtagne eksporterende producenters faktiske verificerede omkostninger ved råmaterialer. Denne procentsats blev anvendt til at fastsætte den ikkefordrejede værdi af hjælpematerialer som beskrevet i betragtning 287. |
3.2.4.1.3. Arbejdskraft
(270) |
De statistiske data om arbejdskraftomkostningerne i Malaysia offentliggøres af Malaysias Institute of Labour Market Information and Analysis ("ILMIA") (146). Kommissionen anvendte oplysningerne om de samlede arbejdskraftomkostninger for teknikere og beslægtede fagfolk i 2016. Den gennemsnitlige månedlige værdi for 2016 blev behørigt justeret for inflation ved hjælp af det indenlandske producentprisindeks som offentliggjort af Verdensbanken (147). For at fastsætte arbejdskraftomkostningerne pr. time anvendte Kommissionen de oplysninger, der var indsamlet af ILO's statistiske afdeling ("ILOSTAT"), på de gennemsnitlige ugentlige arbejdstimer pr. ansat (148). |
3.2.4.1.4. Elektricitet
(271) |
Elprisen for virksomheder (industrielle brugere) i Malaysia offentliggøres af TNB (149). Kommissionen anvendte oplysninger om de industrielle elpriser i det tilsvarende forbrugsinterval i kWh for undersøgelsesperioden. Hvor det var muligt, blev taksterne i og uden for spidsbelastningstarifferne taget i betragtning. |
(272) |
De ikkefordrejede omkostninger ved elektricitet, der anvendes for hver eksporterende producent i stikprøven, varierer afhængigt af det forbrugsinterval, som den falder ind under. |
3.2.4.1.5. Naturgas og damp
(273) |
Naturgasprisen for virksomheder (industrielle brugere) i Malaysia offentliggøres af Energy Commission (Suruhanjaya Tenaga) (150). Kommissionen anvendte de oplysninger om gaspriserne for erhvervsbrugere i det tilsvarende forbrugsinterval i MMBtu, som omfatter undersøgelsesperioden. |
(274) |
De ikkefordrejede omkostninger ved naturgas, der anvendes for hver eksporterende producent i stikprøven, varierer afhængigt af det forbrugsinterval, som de falder ind under. |
(275) |
Kommissionen fastsatte de ikkefordrejede omkostninger ved damp på grundlag af de ikkefordrejede omkostninger ved naturgas og efter den metode, der er offentliggjort af det amerikanske energiministerium (151). Da metoden kun beregner brændstofomkostningerne for damp, justerede Kommissionen brændstofomkostningerne for SA&G-omkostninger og fortjeneste for den malaysiske gasforsyningsvirksomhed, Gas Malaysia Energy Services Sdn. Bhd., ("GMES") (152). |
3.2.4.1.6. Vand
(276) |
Vandtaksterne blev bekendtgjort af National Water Services Commission ("SPAN") i Malaysia. Kommissionen anvendte tariffer for erhvervsbrugere i forskellige regioner i Malaysia (153). |
3.2.4.2. Indirekte produktionsomkostninger, SA&G-omkostninger, fortjeneste og afskrivninger
(277) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), skal "den beregnede normale værdi indbefatte et ikke-fordrejet og rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste". Desuden skal der fastsættes en værdi for de indirekte produktionsomkostninger til dækning af de omkostninger, som ikke indgår i de ovenfor nævnte produktionsfaktorer. |
(278) |
De indirekte produktionsomkostninger hos hver af de stikprøveudtagne EU-producenter blev udtrykt som en andel af den eksporterende producents faktiske produktionsomkostninger. Denne procentsats blev anvendt til at fastsætte den ikkefordrejede værdi af indirekte produktionsomkostninger. |
(279) |
Som drøftet i det andet notat baserede Kommissionen sig ved fastsættelsen af et ikkefordrejet og rimeligt beløb for SA&G-omkostninger og fortjeneste på de finansielle oplysninger for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2022, og for det regnskabsår, der sluttede den 31. marts 2023, fra regnskaber indgivet af følgende syv virksomheder i det lokale malaysiske register:
|
(280) |
I de tilfælde, hvor regnskaberne indeholdt de nødvendige oplysninger, trak Kommissionen de transportrelaterede omkostninger fra SA&G-omkostningerne for at muliggøre en beregning af den normale værdi ab fabrik. |
(281) |
Desuden så Kommissionen bort fra visse omkostninger, der ikke var forbundet med virksomhedens salgstransaktioner eller almindelige administration, såsom ændringer i dagsværdien og urealiserede valutakursforskelle. |
(282) |
Kommissionen fandt imidlertid, at kurven af virksomheder kun var begrænset til producenter, der anvender transesterificering som produktionsproces. For at afspejle potentielle forskelle i SA&G-omkostninger og fortjeneste blandt forskellige produktionsprocesser (se betragtning 31) besluttede Kommissionen på nuværende tidspunkt at medtage yderligere tre malaysiske producenter i samme sektor, dvs. organiske kemikalier (154), i kurven af virksomheder. Deres finansielle oplysninger var tilgængelige i Orbis-databasen for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2022. Virksomhederne var rentable, og de finansielle oplysninger indeholdt alle nødvendige elementer (omkostninger ved solgte varer, forskellige andre drifts- og/eller finansieringsomkostninger, fortjeneste). |
(283) |
Følgende virksomheder blev føjet til de syv biodieselproducenter, der er anført i betragtning 279:
|
(284) |
De ikkefordrejede SA&G-omkostninger og fortjenesten blev fastsat som en procentdel af omkostningerne ved solgte varer til henholdsvis 5,4 % og 12,7 %. Kommissionen anså disse niveauer for at være rimelige, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), sidste afsnit, for handelsleddet ab fabrik. |
3.2.5. Beregning
(285) |
På grundlag af ovenstående beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
(286) |
Først fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Kommissionen multiplicerede den verificerede faktiske forbrugsmængde af de stikprøveudtagne eksporterende producenters individuelle produktionsfaktorer med de ikkefordrejede enhedsomkostninger for disse produktionsfaktorer, der blev konstateret i det repræsentative land, som beskrevet i afsnit 3.2.4. |
(287) |
Den del af de ikkefordrejede produktionsomkostninger, der afspejler den ikkefordrejede værdi af hjælpematerialer, blev fastsat ved at gange den ikkefordrejede værdi af råmaterialer som beskrevet i betragtning 286 med den procentdel af hjælpematerialer, der er fastsat som beskrevet i betragtning 269. |
(288) |
Dernæst fastsatte Kommissionen den ikkefordrejede værdi af indirekte produktionsomkostninger ved at multiplicere den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med den procentdel af de indirekte produktionsomkostninger, der er fastsat som beskrevet i betragtning 278. |
(289) |
Ved at lægge den ikkefordrejede værdi af de indirekte produktionsomkostninger til den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede produktionsomkostninger. |
(290) |
Endelig fastsatte Kommissionen de ikkefordrejede beløb for SA&G-omkostninger og fortjeneste ved at multiplicere den ikkefordrejede værdi af produktionsomkostningerne med de SA&G-omkostninger og den fortjeneste, der blev fastsat som forklaret i betragtning 279-284. De ikkefordrejede beløb for SA&G-omkostninger og fortjeneste, som Kommissionen anså for at være rimelige for handelsleddet ab fabrik, blev lagt til de ikkefordrejede produktionsomkostninger. |
(291) |
På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
3.2.6. Eksportpris
(292) |
De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører. |
(293) |
For de eksporterende producenter, som eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, var eksportprisen den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
(294) |
For den eksporterende producent, som eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger og fortjeneste. I betragtning af de manglende oplysninger om fortjeneste fra samarbejdsvillige uafhængige importører baserede Kommissionen sig på den fortjeneste på 5 %, der blev anset for rimelig i en tidligere undersøgelse vedrørende importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien (155). |
3.2.7. Sammenligning
(295) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, skal Kommissionen foretage en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen i samme handelsled og tage hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. I den foreliggende sag valgte Kommissionen at sammenligne den normale værdi og eksportprisen for de stikprøveudtagne eksporterende producenter i handelsleddet ab fabrik. Som nærmere forklaret nedenfor blev den normale værdi og eksportprisen, hvor det var relevant, justeret for at i) justere dem tilbage til handelsleddet ab fabrik og ii) foretage justeringer for forskelle i faktorer, der blev påstået og påvist at påvirke priserne og prissammenligneligheden. |
3.2.7.1. Justeringer af den normale værdi
(296) |
Som forklaret i betragtning 291 blev den normale værdi fastsat ab fabrik ved at anvende produktionsomkostningerne sammen med SA&G-omkostninger og fortjeneste, som blev anset for at være rimelige for dette handelsled. Det var derfor ikke nødvendigt at foretage justeringer for at justere den normale værdi tilbage til niveauet ab fabrik. |
(297) |
Kommissionen fandt ingen grund til at foretage justeringer af den normale værdi, og ingen af de stikprøveudtagne eksporterende producenter krævede sådanne justeringer. |
3.2.7.2. Justeringer af eksportprisen
(298) |
For at justere eksportprisen tilbage til handelsleddet ab fabrik blev der foretaget justeringer for told, andre importafgifter, fragt, forsikring, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger. |
(299) |
Der blev foretaget justeringer for følgende faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden: kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner. |
3.2.8. Dumpingmargener
(300) |
For de stikprøveudtagne eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
(301) |
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev derfor fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter. |
(302) |
For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra det pågældende land til Unionen i UP, som blev fastsat på grundlag af data fra Eurostat (Comext-databasen). |
(303) |
I dette tilfælde er graden af samarbejdsvilje høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter var højere end den samlede import i UP. Denne åbenbare uoverensstemmelse kan tilskrives den særlige karakter af forsyningskæden for biodiesel. De kinesiske producenter leverer sjældent direkte til EU-kunderne. Eksporten foretages via forhandlere (ofte beliggende i tredjelande), dvs. i nogle tilfælde var producenterne kun i stand til at anslå, at Unionen var bestemmelsesstedet på grundlag af forhandlerens anmodning om et bæredygtighedscertifikat; alternativt kunne biodiesel, der oprindeligt var beregnet til EU-markedet, være blevet omdirigeret til et land uden for Unionen. På grundlag af den høje grad af samarbejdsvilje fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, som havde den højeste dumpingmargin. |
(304) |
De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
|
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion
(305) |
Samme vare blev i undersøgelsesperioden fremstillet af 43 EU-producenter, der var medlemmer af EBB, plus ca. 20 andre ikke-EBB-medlemmer. Alle disse producenter udgør "EU-erhvervsgrenen" som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
(306) |
I et indlæg af 11. januar 2024 (156) rejste EcoCeres tvivl om fuldstændigheden af det åbne dossier for så vidt angik formularer om holdningstilkendegivelser. Den anmodede også om begrundelserne for uoverensstemmelser mellem oplysningerne i klagen med hensyn til faktiske klagere og de virksomheder, der støttede dem, og oplysningerne i Kommissionens notat til dossieret om holdningstilkendegivelse og spurgte til EU-producenten Nestes særlige stilling. Kommissionen bekræftede, a) at alle ikkefortrolige udgaver af de modtagne formularer om holdningstilkendegivelser rettidigt blev lagt i det åbne dossier, b) at de relevante tærskler for udløsning af en klage som fastsat i grundforordningen var opfyldt, og c) at det åbne dossier afspejlede virksomhedernes individuelle holdninger, da de gav udtryk for dem. Kommissionen bemærkede endvidere, at de virksomheder, der deltog i vurderingen af holdningstilkendegivelse, ikke var de samme virksomheder, som bidrog med data med henblik på at udarbejde klagen, hvilket resulterede i visse uoverensstemmelser mellem tallene i klagen og tallene i Kommissionens notat til dossieret om holdningstilkendegivelse. |
(307) |
I den indledende fase blev den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden fastsat til ca. 12 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af data fra klageren, individuelle virksomheder og relevante sammenslutninger. For CCCMC var dette tal i strid med USDA's GAIN-rapport af den 14. august 2023, som klageren baserede sig på. EcoCeres pegede også på en misvisende fremstilling af HVO-mængder. |
(308) |
Klageren opjusterede den samlede EU-produktion i sit svar på makrospørgeskemaet. Klagerens reviderede tal var baseret på en ekstern udbyder af markedsoplysninger ved navn Stratas. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter vedrørende de samlede EU-produktionsdata som indberettet i makrospørgeskemabesvarelsen. I den foreløbige fase blev den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden derfor fastsat til 14 775 455 ton, hvilket er det tal, som klageren indberettede, minus et skøn for SAF foretaget af Kommissionen, jf. afsnit 4.5.2.1. |
(309) |
Ud over hvad der blev angivet i betragtning 15, på baggrund af det reviderede EU-produktionstal i betragtningen ovenfor, tegnede de fire stikprøveudtagne EU-producenter sig for 12 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
4.2. Generel bemærkning
(310) |
Hvis HVO ikke udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, fremførte CCCMC, at HVO og FAME burde undersøges særskilt i Kommissionens skadesanalyse, som det var tilfældet i undersøgelsen af solcellemoduler og solceller. (157) |
(311) |
EcoCeres fremførte, at hvis Kommissionen beslutter at lade HVO og SAF være omfattet af undersøgelsen, bør Kommissionen foretage en segmenteret skadesanalyse af FAME, HVO og SAF for at tage højde for forskellene mellem disse tre varer. Ifølge parten er FAME, HVO og SAF helt forskellige med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber, produktionsprocesser, endelige anvendelsesformål og miljøpåvirkning og anses af markedet samt af myndigheder og agenturer i hele verden for at være forskellige varer. I modsætning til FAME er HVO og SAF ikke "biodiesel", og importen af én varetype vil ikke kunne forvolde skade for producenter af de andre varetyper. EcoCeres anførte, at FAME er billigere end HVO og SAF og derfor ikke konkurrerer med dem. |
(312) |
Kommissionen bemærkede, at der kan være behov for en segmenteret skadesanalyse, når a) de pågældende varer ikke er "tilstrækkeligt substituerbare", b) der foreligger "en særlig situation, der er kendetegnet ved en stærk koncentration af hjemmemarkedssalget og dumpingimporten på særskilte segmenter samt ved betydelige prisforskelle mellem disse segmenter", og c) importen "for langt størstedelens vedkommende er koncentreret i et af markedssegmenterne" (158). Eftersom SAF på nuværende tidspunkt er udelukket fra varedækningen, dækker nedenstående analyse FAME og HVO. |
(313) |
For det første fandt Kommissionen, at de pågældende varetyper var tilstrækkeligt substituerbare som forklaret i afsnit 2.4. Der er ingen markedssegmentering i denne sag, selv om der kan være en prisforskel mellem FAME og HVO. For det andet kan prisspredningen for både FAME og HVO variere betydeligt afhængigt af omstændighederne på biodieselmarkedet, dvs. de lovgivningsmæssige rammer, forsyningsmængderne og råvaresituationen. |
(314) |
I sit indlæg af den 6. februar 2024 (159) angav EcoCeres HVO-priser på mere end 1 100 USD/ton højere end FAME-prisen. Prisspændet mellem HVO og FAME var imidlertid betydeligt lavere (nemlig ca. 258 USD/ton) i begyndelsen af 2024 (160). |
(315) |
Der findes imidlertid et tilsvarende betydeligt spænd blandt FAME-varetyperne selv. F.eks. var prisen 1 455 USD/ton for FAME fra UCO (FOB Amsterdam-Rotterdam-Antwerpen (havne), "ARA"), 1 190 USD/ton for FAME 0 (FOB ARA) og 1 382 USD/ton for FAME fra rapsolie (FOB ARA) i henhold til markedsoplysninger af den 20. september 2023 (161). Samme kilde henviste til et spænd mellem West-EU-priserne på FAME 0 (FOB ARA) i forhold til FAME fra UCO (FOB ARA) på ca. 400 USD/ton i flere tilfælde i UP (162). Derfor er erklæringen om, at prisforskellen mellem HVO og FAME er betydelig, taget ud af sammenhængen og misledende. |
(316) |
Endelig afspejler det kinesiske salg til Unionen den kinesiske kapacitet og efterspørgslen i Unionen, historisk hovedsagelig for FAME, men i stigende grad for HVO (163). I den forbindelse viste undersøgelsen, at FAME repræsenterede ca. to tredjedele af den stikprøveudtagne eksportmængde, hvorimod HVO-biodiesel repræsenterede ca. en tredjedel (164). Derfor, selv hvis der var to særskilte segmenter for FAME og HVO, hvilket ikke er tilfældet, er importen ikke for langt størstedelens vedkommende koncentreret i nogen af de varetyper, der sælges på markedet. |
(317) |
Der er derfor ingen grund til, at en segmenteret skadesanalyse vil være berettiget i denne sag. Kommissionen afviste derfor anmodningerne om en segmenteret skadesanalyse for FAME og HVO. |
4.3. EU-forbruget
(318) |
Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, jf. oplysninger fra klageren, der er kontrolleret hos EBB, og importdata fra Comext. |
(319) |
EU-forbruget udviklede sig således: Tabel 2 – EU-forbrug (ton)
|
(320) |
EU-forbruget udviklede sig positivt i den betragtede periode i takt med de stigende mandater for anvendelse og blanding af biodiesel i Unionen. |
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(321) |
I et indlæg af 26. januar 2024 (165) anmodede CCCMC Kommissionen om at offentliggøre importovervågningsdata vedrørende hele undersøgelsesperioden og se bort fra klagerens vurdering af udviklingen i importen af biodiesel fra Kina som fremlagt i klagen med den begrundelse, at den var baseret på rene antagelser og spekulation. Kommissionen bemærkede, at den anvendte Comext-data for at fastsætte importmængderne, der er angivet nedenfor. |
(322) |
Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af importstatistikker fra Comext og GTA. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget af biodiesel i tabel 2, data om EU-producenternes salg som indgivet af klageren, Comext og GTA. Som angivet i betragtning 57 var SAF udelukket fra denne undersøgelses anvendelsesområde, og derfor blev de pågældende mængder udelukket på baggrund af de oplysninger, som Kommissionen modtog i løbet af undersøgelsen. |
(323) |
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger: Tabel 3 — Importmængde (ton) og markedsandel
|
(324) |
Importen fra Kina svingede, men steg samlet set kraftigt i den betragtede periode (+ 60 % i alt). Markedsandelen steg med 49 %, fra 5,4 % i 2020 til 8 % i undersøgelsesperioden. |
(325) |
Disse oplysninger modsiger CCCMC's erklæring, baseret på oplysninger i klagen, om, at den kraftige stigning i importen fra Kina ikke udgjorde en "betydelig" stigning i forhold til produktion og forbrug. |
4.4.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud
(326) |
Kommissionen fastsatte importpriser på grundlag af Comext-data. Prisunderbuddet for importen blev fastsat på grundlag af efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |
(327) |
De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger: Tabel 4 – Importpriser (EUR/ton)
|
(328) |
Prisen på importen fra Kina steg betydeligt i den betragtede periode (+ 53 % i alt). |
(329) |
CCCMC fremførte, at det forhold, at priserne på import fra Kina i størstedelen af den betragtede periode var højere end EU-erhvervsgrenens salgspriser, undergravede påstandene i klagen. Kommissionen bemærkede, at forskellen mellem de to sæt priser, som er EUR/ton-gennemsnit af det kinesiske og EU-erhvervsgrenens EU-salg, er en følge af de forskellige varesortimenter. Import fra Kina består af biodieselvaretyper, der bruger råvarer, der i henhold til RED-direktiverne kan tælles dobbelt i relation til EU-målene for vedvarende energi, og således typisk medfører højere priser på markedet end afgrøde-og foderbaseret FAME. En stor del af EU-producenternes salg var imidlertid afgrøde- og foderbaseret FAME uden en sådan præmie for dobbelttælling. |
(330) |
CCCMC anmodede Kommissionen om ikke at fokusere sin underbudsanalyse på et enkelt år, når den foretog sin analyse af prisvirkningerne, og satte endvidere spørgsmålstegn ved underbudsberegningerne i klagen. Kommissionen afviste påstanden, som ikke var underbygget, og fastslog prisunderbud for undersøgelsesperioden. |
(331) |
Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:
|
(332) |
Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 5,3 % og 13,8 % på EU-markedet i forbindelse med importen fra det pågældende land. Der blev konstateret underbud for 100 % af de stikprøveudtagne virksomheders importerede mængder. |
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.5.1. Generelle bemærkninger
(333) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
(334) |
Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 8-18. |
(335) |
I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i makrospørgeskemabesvarelsen fra klageren. Disse oplysninger vedrørte samtlige EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
(336) |
De makroøkonomiske indikatorer er produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
(337) |
De mikroøkonomiske indikatorer er gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
4.5.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(338) |
Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 5 — Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
|
(339) |
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse var på forholdsvis samme niveau i undersøgelsesperioden og i 2020. Imidlertid faldt produktionsmængderne betydeligt i undersøgelsesperioden i forhold til 2022. |
4.5.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(340) |
EU-erhvervsgrenens salgsmængde til uafhængige kunder og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 6 — Salgsmængde og markedsandel
|
(341) |
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel betydeligt med næsten 10 procentpoint til en markedsandel på 64,8 % i undersøgelsesperioden. Fra 2022, hvor importmængderne fra Kina begyndte at stige eksponentielt, begyndte EU-erhvervsgrenens salgsmængder og tilsvarende markedsandel hurtigt at falde. |
4.5.2.3. Vækst
(342) |
EU-erhvervsgrenen oplevede ingen vækst i produktionen i den betragtede periode på trods af den positive udvikling i forbruget af biodiesel i samme periode. EU-erhvervsgrenens salgsmængder og markedsandel faldt faktisk i referenceperioden. |
4.5.2.4. Beskæftigelse og produktivitet
(343) |
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 7 — Beskæftigelse og produktivitet
|
(344) |
Kommissionen bemærkede, at ikke alle EU-producenter indberettede beskæftigelsesdata til EBB efter samme fremgangsmåde, og at der var behov for visse skøn for ikke-indberettende virksomheder, hvilket forårsagede nogle mangler ved de beskæftigelsesdata, der var tilgængelige for Kommissionen. Under alle omstændigheder blev det anslåede antal ansatte, der fremgår af tabel 7, anset for at være rimelig nøjagtigt og tilstrækkeligt i forbindelse med denne undersøgelse. |
(345) |
CCCMC fremførte, at en stigning i beskæftigelsen er et klart tegn på en sund industri. Den fremførte også, at den faldende produktivitet skyldes øget beskæftigelse kombineret med et fald i efterspørgslen (og deraf følgende produktion og salg). Kommissionen bemærkede imidlertid, at stigningen i beskæftigelsen fortrinsvis fandt sted i 2021, da EU-erhvervsgrenen var i stand til at drage fordel af faldet i importen fra Kina og øge sine salgsmængder. I undersøgelsesperioden, da importen fra Kina steg kraftigt, faldt beskæftigelsen betydeligt. Påstanden blev derfor afvist. |
4.5.2.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping/udligningsberettigede praksisser
(346) |
For alle de stikprøveudtagne eksporterende producenter lå dumpingmargenerne betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land og varens art, dvs. en råvare. |
(347) |
Den undersøgte vare har allerede været genstand for flere antidumping- og antisubsidieundersøgelser. De gældende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger over for USA (udvidet til også at omfatte forsendelser fra Canada, med visse undtagelser (168)) blev forlænget i den betragtede periode. Der er ingen tegn på, at disse foranstaltninger ikke har været effektive. |
(348) |
I 2020 viste EU-erhvervsgrenen klare tegn på genrejsning efter indførelsen i 2019 af endelige udligningsforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i Argentina (169) og Indonesien (170). Hvad angår resten af den betragtede periode fortsatte genrejsningen, hvilket bl.a. fremgår af lave rentabilitetsniveauer (som vist nedenfor), men den ophørte i 2022, da importen fra Kina begyndte at stige. |
4.5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.5.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(349) |
De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 8 — Salgspriser i Unionen
|
(350) |
I perioden 2020-2022 fulgte salgspriserne tendensen for omkostningerne, begge steg med 90 %. I undersøgelsesperioden kunne EU-erhvervsgrenen ikke afspejle omkostningsstigningerne i sine salgspriser og var tvunget til at sælge til nærmest kostpris. |
(351) |
En stor del af EU-producenternes salg var afgrøde- og foderbaseret FAME uden en præmie for dobbelttælling. Ved udgangen af den betragtede periode blev forskellen mellem enhedsproduktionsomkostningerne og enhedssalgsprisen mindre og lå på knap 2 EUR. |
4.5.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(352) |
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode således: Tabel 9 — Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
|
(353) |
Arbejdskraftomkostningerne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg i gennemsnit med 15 % i den betragtede periode. Da arbejdskraftomkostningerne udgør mindre end 3 % af produktionsomkostningerne for biodiesel, har stigningen i arbejdskraftomkostningerne — som ikke er i modstrid med den gennemsnitlige samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne på 12 % i Unionen i perioden 2020-2023 ifølge Eurostat (171) — en ubetydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. |
4.5.3.3. Lagerbeholdninger
(354) |
De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode således: Tabel 10 — Lagerbeholdninger
|
(355) |
CCCMC fremførte, at denne faktor ikke er relevant i forbindelse med denne undersøgelse, idet Kommissionen tidligere har anført, at lagerbeholdningerne er en mindre relevant indikator for denne type erhvervsgren (172). Kommissionen bekræftede, at erhvervsgrenen bestræbte sig på at holde lagerbeholdningerne lave, men dette er ikke altid tilfældet, når importen fra Kina skete til meget lave priser. Den bemærkede også, at eftersom den undersøgte vare sælges i løs vægt, kan en enkelt levering omfatte en betydelig mængde på mere end 10 000 ton, hvilket kan have en betydelig indvirkning på lagerbeholdningerne, afhængigt af den præcise transaktionsdato. |
4.5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(356) |
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 11 — Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
|
(357) |
Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var på et meget lavt niveau i den betragtede periode og faldt til break-even i undersøgelsesperioden. Det største fald i rentabiliteten var mellem 2022 og undersøgelsesperioden, hvor importen fra Kina steg med 45 %, og EU-erhvervsgrenens fortjeneste faldt med 1,7 procentpoint til næsten break-even sammenlignet med 2022. |
(358) |
Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten forværrede sig kraftigt i den betragtede periode og var fra 2021 meget negativ. |
(359) |
Investeringerne i de stikprøveudtagne virksomheder svingede i den betragtede periode. Generelt er investeringerne godkendt flere år, før de bliver gennemført. Investeringerne i den sidste del af den betragtede periode var projekter, der havde været planlagt længe og kun vedrørte to virksomheder. |
(360) |
Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig negativt i takt med rentabiliteten og var meget lav i hele den betragtede periode og kun på 1,3 % i undersøgelsesperioden, navnlig på grund af den meget lave rentabilitet. |
4.5.4. Konklusion vedrørende skade
(361) |
Ovennævnte vurdering af makro- og mikroøkonomiske indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden, idet den mistede vigtige markedsandele, og stigningen i salgspriserne ikke var tilstrækkelig til at videregive den store stigning i dens produktionsomkostninger, hvilket førte til et fald i rentabiliteten, som påvirkede investeringsafkastet og likviditeten negativt. Det forhold, at få indikatorer (produktionskapacitet, antal ansatte) ikke forværredes, rejser ikke tvivl om konstateringen af skade. |
(362) |
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(363) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Der er tale om følgende faktorer: importen fra tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og stigningerne i produktionsomkostningerne. |
5.1. Dumpingimportens virkninger
(364) |
Importmængderne fra Kina steg med 60 %, jf. tabel 3, mens forbruget steg med ca. 7 % (tabel 2). Dette resulterede i en stigning i markedsandelen for importen fra Kina på 2,6 procentpoint fra 5,4 % til 8 %, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel i undersøgelsesperioden faldt med næsten 10 procentpoint til 64,8 %. |
(365) |
Priserne på importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden med 5,3 % til 13,8 %. Så lave priser resulterede i et pristryk på EU-markedet, hvorfor EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at opnå en sund fortjeneste. I undersøgelsesperioden lå EU-erhvervsgrenens salgspriser kun marginalt over produktionsomkostningerne. |
(366) |
EU-erhvervsgrenen, som netop var begyndt at genrejse sig efter tidligere skadevoldende subsidiering af biodiesel fra Argentina og Indonesien, følte straks de negative virkninger af den stigende mængde import af biodiesel fra Kina til lave priser. Denne import havde en klart negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation. |
(367) |
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at importen fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Denne skade havde både mængde- og prismæssige virkninger. |
5.2. Virkningerne af andre faktorer
5.2.1. Import fra tredjelande
(368) |
Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode: Tabel 12 — Import fra tredjelande
|
(369) |
I undersøgelsesperioden var den gennemsnitlige importpris på al anden import lavere end importprisen fra Kina. Importpriserne er imidlertid ikke direkte sammenlignelige. |
(370) |
Navnlig anvendes i kinesisk biodiesel en anden råvare end i biodiesel fra andre importkilder, og import fra Kina er af en type biodiesel, der udløser en præmie for dobbelttælling i henhold til RED-direktiverne som forklaret ovenfor, og dermed en højere pris på EU-markedet. Så selv om priserne på importen fra andre lande end Kina nogle gange er lavere end dem på importen fra Kina, indebærer dette ikke, at de har den samme negative indvirkning på EU-erhvervsgrenen. |
(371) |
CCCMC fremhævede, at EU-biodieselindustrien mistede markedsandele på grund af importen fra tredjelande. Faktisk øgede navnlig Det Forenede Kongerige og Singapore deres salgsmængde og markedsandel i den betragtede periode. Der kan imidlertid ikke drages nogen konklusion om de skadelige virkninger af denne import. For det første har importen fra Det Forenede Kongerige været ret stabil siden 2021 og steg kun med 0,4 procentpoint i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2021. Markedsandelen for import fra Singapore steg med 2 procentpoint, hvilket er lavere end stigningen i markedsandel for import fra Kina, men stadig betydelig. Kommissionen fandt imidlertid, at importen fra Kina er af biodieselvaretyper, der udløser en præmie (for dobbelttælling), og derfor - selv til højere gennemsnitlige importpriser end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for biodiesel - kan være skadevoldende og underbydende. Der kunne ikke drages en sådan konklusion med hensyn til importen fra andre lande, da der manglede information om råvarer til en sådan import samt om de relevante salgskanaler. |
(372) |
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at importen fra andre tredjelande kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, men kun i begrænset omfang, og den svækkede derfor ikke årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den kinesiske dumpingimport. |
5.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(373) |
EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 13 — (De stikprøveudtagne) EU-producenters eksportresultater
|
(374) |
EU-erhvervsgrenens eksportsalgsmængde udgjorde 11 % af EU-produktionen i 2020, 6 % af EU-produktionen i 2021 og 2022 og 9 % af EU-produktionen i undersøgelsesperioden. Samlet set udgjorde den derfor en relativt lille del af EU-erhvervsgrenens omsætning og havde, sammenlignet med EU-salget, en begrænset indvirkning på erhvervsgrenens resultater som helhed. |
(375) |
De stikprøveudtagne parters eksportsalg var generelt lavt og svingede stærkt på en usammenhængende måde, mens de stikprøveudtagne producenter fremstillede forskellige varetyper. Kommissionen kunne derfor ikke fastsætte repræsentative gennemsnitlige eksportsalgspriser ud fra stikprøven. Den fastsatte i stedet EU-erhvervsgrenens eksportpriser på samme grundlag, som klageren havde gjort det for mængder, der brugte GTA, dvs. ved kun at tage eksportsalg under KN-kode 3826 00 . På den baggrund udviklede EU-erhvervsgrenens eksportsalgspriser sig i løbet af den betragtede periode lidt mere positivt end dens salgspriser på EU-markedet, og med højere prisniveauer. |
(376) |
CCCMC pegede på EU-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater som kilde til skade, navnlig for så vidt angår dens kapacitetsudnyttelse. Kommissionen bemærkede imidlertid, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg blev skubbet i vejret i undersøgelsesperioden, hvilket begrænsede faldet i kapacitetsudnyttelsen, mens den stod over for et vedvarende betydeligt tab af markedsandele i Unionen. Eksportsalget repræsenterede omkring 10 % af EU-erhvervsgrenens salg gennem den betragtede periode, og Kommissionen konkluderede på den baggrund, at EU-producenternes eksportresultater kun kunne have medvirket til skaden i begrænset grad, hvis overhovedet. CCCMC's påstand blev afvist. |
5.2.3. Stigninger i omkostningerne/produktionsomkostningerne
(377) |
CCCMC fremførte, at stigningen i produktionsomkostningerne var en potentiel årsag til skade for EU-erhvervsgrenen. Som anført i tabel 8 steg produktionsomkostningerne med 72 % i den betragtede periode, hvilket er mere end stigningen i salgspriserne på 69 % i samme periode. Til denne påstand bemærkede Kommissionen for det første, at EU-erhvervsgrenen i udgangsåret for den betragtede periode, i 2020, allerede havde en meget lav fortjeneste, da den lige var begyndt at genrejse sig efter den skade, der var forårsaget af importen fra Argentina og Indonesien, som blev pålagt udligningstold i 2019. Kommissionen bemærkede endvidere, at erhvervsgrenen i en situation med lige konkurrencevilkår er i stand til fuldt ud at afspejle stigninger i (råmateriale)omkostningerne i deres salgspriser. I dette tilfælde var EU-producenterne imidlertid ikke i stand til fuldt ud at omsætte stigningen i produktionsomkostningerne til deres salgspriser, navnlig i undersøgelsesperioden, endsige at øge deres salgspriser til et mere bæredygtigt niveau, på grund af pristrykket fra dumpingimporten fra Kina. Stigningen i de generelle produktionsomkostninger kan derfor ikke betragtes som en årsag til skaden for erhvervsgrenen. |
5.3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(378) |
Ovennævnte analyse viser, at der var en betydelig stigning i mængde og markedsandel for importen med oprindelse i Kina i anden halvdel af den betragtede periode. De lave priser på dumpingimporten fra Kina forhindrede EU-erhvervsgrenen i at hæve sine priser til det bæredygtige niveau, der var nødvendigt for at opnå rimelige fortjenstmargener, hvilket resulterede i en situation tæt på break-even i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen mistede også betydelige markedsandele. Kommissionen fastslog således en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
(379) |
Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Import fra tredjelande fik en betydelig markedsandel, men Kommissionen kunne ikke fastslå prismæssig skade forårsaget af en sådan import. EU-erhvervsgrenens eksportsalg var relativ stabilt i hele den betragtede periode og højere end dens salgspriser på EU-markedet. I betragtning af eksportsalgsmængdernes lille andel af det samlede salg medvirkede det lille fald i den betragtede periode kun i begrænset omfang til skaden, hvis overhovedet. Andre mulige årsager til skade blev også analyseret, men det konstateredes, at de kun i begrænset omfang havde bidraget til skaden, hvis overhovedet. |
(380) |
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Skaden er klar, navnlig hvad angår salgsmængde på EU-markedet, markedsandel, rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. |
6. FORANSTALTNINGERNES OMFANG
(381) |
For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
6.1. Skadesmargen
(382) |
Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris som omhandlet i grundforordningens artikel 7, stk. 2c og 2d. |
(383) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra det undersøgte land, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %. |
(384) |
Kommissionen kunne ikke fastsætte en fortjenstmargen på grundlag af årene forud for stigningen i importen fra Kina, da EU-erhvervsgrenen i flere år led under en tilstrømning af dumpingimport/subsidieret import fra andre oprindelseslande, jf. afsnit 4.5.2.5., og ingen årrække/intet enkelt år kunne derfor betragtes som en periode/et år med en normal konkurrencesituation på EU-markedet. Kommissionen anvendte derfor den fortjeneste, der blev fastsat for denne type erhvervsgren i tidligere undersøgelser. Basisfortjenesten blev fastsat til 11 % (175). |
(385) |
De stikprøveudtagne EU-producenter fremsatte ingen underbyggede påstande om, at erhvervsgrenens investeringsniveau, forskning og udvikling (FoU) og innovation i den betragtede periode ville have været højere under normale konkurrencevilkår. |
(386) |
Endelig vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. På grundlag af den foreliggende dokumentation, som blev understøttet af virksomhedernes rapporteringsværktøjer og prognoser, fastsatte Kommissionen en yderligere omkostning på mellem [1-8] og [15-20] EUR/ton afhængigt af producenten. Denne forskel blev lagt til den ikkeskadevoldende pris som nævnt i betragtning 387. |
(387) |
På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikkeskadevoldende gennemsnitlig pris på 2 209 EUR/ton for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at anvende ovennævnte målfortjenstmargen på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden og derefter lægge justeringerne som omhandlet i artikel 7, stk. 2d, til for hver enkelt varetype. |
(388) |
Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning af de samarbejdsvillige stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris, som fastsat ved beregningen af prisunderbud, med det vejede gennemsnit af den ikkeskadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vægtede gennemsnitlige cif-importværdi. |
(389) |
Skadestærsklen for "andre samarbejdsvillige virksomheder" og for "alle andre virksomheder" er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 302-303.
|
6.2. Konklusion vedrørende foranstaltningernes omfang
(390) |
På baggrund af ovenstående vurdering bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes som følger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2:
|
7. UNIONENS INTERESSER
(391) |
Da Kommissionen havde besluttet at anvende grundforordningens artikel 7, stk. 2, blev det undersøgt, om den klart kunne fastslå, at det ikke var i Unionens interesse at fastsætte foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping, jf. grundforordningens artikel 21. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes og brugernes interesser. |
8. EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER
(392) |
EU-erhvervsgrenen består af mere end 60 producenter i hele Unionen og skaber direkte beskæftigelse til næsten 6 000 personer. Ingen producent modsatte sig undersøgelsen. |
(393) |
Kommissionen fastslog, at hvis der ikke blev indført foranstaltninger, ville EU-erhvervsgrenen, som opererede ved break-even i undersøgelsesperioden, blive tabsgivende og stå over for insolvens på grund af den illoyale konkurrence fra de kinesiske biodieselproducenter, hvilket ville bringe EU-erhvervsgrenens levedygtighed yderligere i fare. Indførelsen af foranstaltninger ville derimod gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genstarte sin genrejsningsproces og med tiden opnå bæredygtige rentabilitetsniveauer. |
(394) |
Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
8.1. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers, forhandleres og distributørers interesser
(395) |
Kun få forhandlere og distributører registrerede sig som interesserede parter i proceduren. De fremsatte ingen bemærkninger. |
(396) |
Virksomheder, der er involveret i produktion og distribution af fossil diesel, og som også er involveret i obligatorisk blanding af fossil diesel med biodiesel, blev opfordret til at udfylde spørgeskemaer ved indledningen af undersøgelsen. To af dem besvarede spørgeskemaet. Den ene var imod indførelsen af foranstaltninger, mens den anden forblev neutral. For de to respondenter udgjorde biodiesel en meget lille del af deres samlede forretningsaktivitet. I lyset af dette samt det forhold, at ingen af dem gav oplysninger på det krævede detaljeringsniveau, dvs. begrænset til de aktiviteter, der omhandlede (kinesisk) biodiesel, konkluderede Kommissionen, at der ikke var tegn på, at foranstaltninger ville have en mærkbar indvirkning på dem. Hvis en told øger prisen på biodiesel, forventes det, at enhver stigning automatisk vil blive væltet over på deres kunder. |
(397) |
Desuden findes der alternative forsyningskilder. Dette fremgår af den betydelige markedsandel for importen fra tredjelande. |
(398) |
Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af foranstaltningerne ikke ville være til væsentlig skade for importørernes, forhandlernes og distributørernes interesser. Disse erhvervsdrivende er en del af forsyningskæden og forventes at vælte omkostningsstigninger som følge af eventuelle foranstaltninger over på brugere og forbrugere. |
8.2. Brugernes, forbrugernes og leverandørernes interesser
(399) |
Der er ingen tegn på, at de gældende foranstaltninger over for biodiesel med anden oprindelse, der allerede er i kraft, har påvirket EU-brugerne af biodiesel negativt. Der er ingen dokumentation for, at nogen af de eksisterende foranstaltninger havde en negativ indvirkning på deres rentabilitet. |
(400) |
De nye antidumpingforanstaltninger vil sandsynligvis øge priserne på biodiesel for brugere og forbrugere, men i meget begrænset omfang. Det skal bemærkes, at de endelige brændstofpriser snarere følger prisen på fossil råolie (176), og at ca. 40 % af dieselprisen på benzinstationer i Unionen er afgifter (177), som kan differentieres afhængigt af de forskellige interesser eller behov. Der kan også være incitamenter til at anvende biodiesel (178). I betragtning af disse kendsgerninger og den lille andel af biodiesel (højst 10 %), der generelt blandes med fossil diesel, blev der ikke fundet beviser for, at indførelsen af foranstaltninger klart ville være i strid med hverken brugernes eller forbrugernes interesser. |
8.3. Andre faktorer
(401) |
Nogle parter hævdede, at en begrænsning af importen af kinesisk biodiesel, navnlig den, der er fremstillet af råvarer opført i bilag IX til direktivet om fremme af vedvarende energi II, ville være kontraproduktiv og hæmme opfyldelsen af EU's 2030-mål for grøn energi og vedvarende energi til transport. Kommissionen afviste påstandene, fordi EU-producenterne i forlængelse af det berettigede behov for at genskabe lige vilkår i Unionen har tilstrækkelig kapacitet til at dække den nuværende efterspørgsel og endda uudnyttet kapacitet til at dække fremtidige behov. Lukning af EU-biodieselproducenter vil øge afhængigheden af biodiesel, der importeres fra geografisk fjerntliggende tredjelande, hvilket er kontraproduktivt i forhold til at reducere Unionens CO2-aftryk. |
(402) |
Desuden fandt Kommissionen, at indførelsen af foranstaltninger vil fremme bæredygtigheden og indsatsen for at reducere drivhusgasemissionerne (GHG) (179) i forsyningskæden og have en positiv indvirkning på leverandørindustrien i Unionen, da indtægterne og kapacitetsudnyttelsen vil stige. Det skal bemærkes, at FEDIOL (brancheforening, der repræsenterer den europæiske industri for vegetabilsk olie og proteinmel) under en høring, der blev afholdt i maj 2024, anførte, at markedsforholdene i EU's landbrugssektor i leverandørleddet var dramatiske. Et fald i priserne på rapsolie (der primært anvendes til biodiesel) fra ca. 625 EUR/ton (ved udgangen af 2022) til ca. 410 EUR/ton (medio 2023, på tidspunktet for beslutning om udplantning) hæmmede produktionen i 2024 og reducerede landbrugernes indtægter. Dette resulterede i en afskrækkende virkning i forhold til EU's bæredygtighedsmål og bestræbelserne på at reducere drivhusgasemissionerne. |
(403) |
Efter CCCMC's opfattelse vil stigende råmaterialeomkostninger for brugere af biodiesel ved at begrænse forsyningerne fra Kina have en negativ indvirkning på inflationen og inflationsforventningerne i betragtning af den nuværende uro i verdensøkonomierne. Da det i afsnit 8.2. konkluderes, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil medføre betydelige stigninger i råmaterialeomkostningerne for brugerne, afvises CCCMC's påstand. |
8.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(404) |
På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det tydeligvis ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i Kina i denne fase af undersøgelsen. |
(405) |
Biodieselmarkedet er resultatet af retlige mandater på overnationalt og nationalt plan. De relevante økonomiske aktører er derfor forpligtet til at overholde de pågældende mandater med henblik på at hjælpe Unionen med at nå sine mål for reduktion af drivhusgasemissioner. |
9. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(406) |
På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng, foranstaltningernes omfang og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
(407) |
Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne med dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
(408) |
På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:
|
(409) |
De individuelle virksomhedsspecifikke antidumpingtoldsatser, der er specificeret i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, produceret af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for "al anden import med oprindelse i Folkerepublikken Kina". De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
(410) |
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af denne forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på "al anden import med oprindelse i Folkerepublikken Kina". |
(411) |
Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
(412) |
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og følgelig indføre en landsdækkende told. |
10. OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE
(413) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem. |
11. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(414) |
I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for en fastsat tidsfrist. |
(415) |
Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, almindeligt kendt som "biodiesel", i ren form eller i blandinger, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516 20 98 21, 1516 20 98 22, 1516 20 98 23, 1516 20 98 29, 1516 20 98 31, 1516 20 98 32 og 1516 20 98 39), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518 00 91 21, 1518 00 91 22, 1518 00 91 23, 1518 00 91 29, 1518 00 91 31, 1518 00 91 32 og 1518 00 91 39), ex 1518 00 95 (Taric-kode 1518 00 95 10, 1518 00 95 11 og 1518 00 95 19), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518 00 99 21, 1518 00 99 22, 1518 00 99 23, 1518 00 99 29, 1518 00 99 31, 1518 00 99 32 og 1518 00 99 39), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710 19 43 21, 2710 19 43 22, 2710 19 43 23, 2710 19 43 29, 2710 19 43 31, 2710 19 43 32 og 2710 19 43 39), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710 19 46 21, 2710 19 46 22, 2710 19 46 23, 2710 19 46 29, 2710 19 46 31, 2710 19 46 32 og 2710 19 46 39), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710 19 47 21, 2710 19 47 22, 2710 19 47 23, 2710 19 47 29, 2710 19 47 31, 2710 19 47 32 og 2710 19 47 39), 2710 20 11 , 2710 20 16 , ex 3824 99 92 (Taric-kode 3824 99 92 10, 3824 99 92 11, 3824 99 92 13, 3824 99 92 14, 3824 99 92 15, 3824 99 92 16 og 3824 99 92 19), 3826 00 10 og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826 00 90 11, 3826 00 90 12, 3826 00 90 13, 3826 00 90 19, 3826 00 90 31, 3826 00 90 32 og 3826 00 90 39), med undtagelse af bæredygtigt flybrændstof, der opfylder kravene i ASTM D7566-22 Standard Specification for Aviation Turbine Fuel Containing Synthesized Hydrocarbons (standardspecifikation for flypetroleum, der indeholder syntetiske carbonhydrider), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2710 19 43 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 19 46 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 19 47 (Taric-tillægskode 89FT), ex 2710 20 11 (Taric-tillægskode 89FT) og ex 2710 20 16 (Taric-tillægskode 89FT), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. De midlertidige antidumpingtoldsatser fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed |
Midlertidig antidumpingtold (%) |
Taric-tillægskode |
||||||
EcoCeres Group:
|
12,8 |
89ED |
||||||
Jiaao Group:
|
36,4 |
89EE |
||||||
Zhuoyue Group:
|
25,4 |
89EF |
||||||
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget |
23,7 |
|
||||||
Al anden import med oprindelse i Folkerepublikken Kina |
36,4 |
C999 |
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: "Undertegnede bekræfter, at den (mængde) biodiesel, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte." Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes den toldsats, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger vedrørende denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.
2. Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.
3. Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, opfordres til at anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. Høringskonsulenten kan undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 finder anvendelse i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. august 2024.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2016/1036/2020-08-11.
(2) EUT C, C/2023/1574, 20.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1574/oj.
(3) EUT L 277 af 2.8.2021, s. 34, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/1266/oj.
(4) EUT L 40 af 12.2.2019, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/244/oj. Den igangværende udløbsundersøgelse blev indledt i februar 2024 (EUT C, C/2024/1355, 9.2.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2024/1355/oj).
(5) EUT L 317 af 9.12.2019, s. 42, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/2092/oj.
(6) EUT L 277 af 2.8.2021, s. 62, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/1267/oj.
(7) TotalEnergies Raffinage Chimie indberettede en HVO-produktion på [190 000-300 000] ton (svar i forbindelse med holdningstilkendegivelser t23.006839). Eni-gruppen indberettede en HVO-produktion på [300 000-600 000] ton (svar i forbindelse med holdningstilkendegivelser t23.006819). EcoCeres anførte, at Neste i Rotterdam havde en HVO-kapacitet på 1,4 mio. ton (t24.000069). EU-erhvervsgrenens samlede produktionsmængde af biodiesel, som angivet i klagen (side 35), var på ca. 12 mio. ton.
(8) Saipol indberettede [700 000-1 000 000] ton biodieselprodukter (svar i forbindelse med holdningstilkendegivelser t23.006964).
(9) EcoCeres bemærkede, at et diagram udarbejdet af CME-gruppen viste en EU-produktion af HVO på over 5 mio. ton allerede i 2022, hvilket fremgår af https://www.cmegroup.com/articles/whitepapers/biofuel-feedstocks-in-the-european-union.html.
(10) Kilde: Argus Media Groups "Renewable diesel refinery database", dateret december 2023 vedlagt t24.000069 (følsomt bilag I).
(11) https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2698.
(12) Anhui Tianyi Environmental Protection Tech Co. Ltd; Beijing Haixin Energy Technology Co. Ltd.; Changzhou City Jintan District Weige Biological Tehnology Co. Ltd.; Chongquing Yubang New Energy Technology Co., Ltd; Dezhou Rongguang Biotechnology Co. Ltd.; Guangzhou Leo-King Environmental Technology Co. Ltd.; Hebei Huide Renewable Resources Co. Ltd.; Hebei Jingu Plasticizer Co. Ltd.; Hebei Jinrui Lvyuan Biological Technology Co. Ltd.; Hebei Nanhong New Energy Technology Pte. Ltd.; Henan Junheng Industrial Group Biotechnology Company Ltd; Hubei Tianji Bioenergy Co. Ltd.; Huizhou Huilong Jinyi Oil and Fat Energy Co. Ltd.; Jiukiang Oasis Energy Technology Co. Ltd.; Longyan Zhuoyue New Energy Co., Ltd.; Maoming Hongyu Energy Technology Co., Ltd.; Ningbo Jiesen Green Fuel Co. Ltd; Shandong Ding-Yu Biotech Energy Co. Ltd.; Shandong Huidong New Energy Co. Ltd.; Shandong Zhonghai Fine Chemical Industry Co. Ltd; Shangdong Fenghui New Energy Co. Ltd.; Sichuan Lampan New Energy Technology Co. Ltd.; Tanghe Jinhai Biological Technology Co. Ltd; Tangshan Jinlihai Biodiesel Co. Ltd.; Wenzhou Zhongke New Energy Technology Co. Ltd.; Yangzhou Jianyuan Biotechnology Co. Ltd; Zhejiang Jiaao Enprotech Stock Co. Ltd.
(13) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (omarbejdning), EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82, ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2018/2001/oj.
(14) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/111 af 18. januar 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af fedtsyre med oprindelse i Indonesien, betragtning 101-102, EUT L 18 af 19.1.2023, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2023/111/oj.
(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/2405 af 18. oktober 2023 om sikring af lige konkurrencevilkår for bæredygtig lufttransport (ReFuelEU Aviation) (omarbejdning) (EUT L 2405 af 31.10.2023, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2405/oj).
(16) Se punkt 6.2 i EcoCeres' indlæg t24.000061, hvori EcoCeres erkender, at HVO teknisk set er omfattet af varedefinitionen i tidligere undersøgelser.
(17) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 277 af 2.8.2021, s. 34, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/1266/oj).
(18) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 277 af 2.8.2011, s. 34, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/1266/oj).
(19) Der er et eksempel på FAME med CFPP på -20 ° i produktsortimentet på https://www.muenzer.at/en/biodiesel.html.
(20) Betragtning 38 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 af 29. juli 2021 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 277 af 2.8.2011, s. 34, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/1266/oj).
(21) Et eksempel herpå kan ses på https://oleo100.com/actualites/article/b100-exclusif/. Se også s. 18 i EcoCeres' indlæg t24.000061 med et citat fra en førende motorfabrikant.
(22) t24.001865.
(23) Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, "Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations" af 20. december 2017 (SWD (2017) 483 final/2).
(24) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/983 af 17. juni 2021 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af omformningsfolie af aluminium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 216 af 18.6.2021, s. 142, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/983/oj), betragtning 93, 99 og 140; Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2011 af 17. november 2021 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af optiske fiberkabler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 410 af 18.11.2021, s. 51, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/2011/oj), betragtning 93, 106, 126, 129 og 138-139; Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1693 af 9. oktober 2019 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 259 af 10.10.2019, s. 15, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/1693/oj), betragtning 82, 86, 93, 100 og 108-109; Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1198 af 12. juli 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 189 af 15.7.2019, s. 8, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/1198/oj), betragtning 70-75, 80 og 114; Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/687 af 2. maj 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 116 af 3.5.2019, s. 5, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/687/oj), betragtning 65, 68 og 89; Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2013 af 11. marts 2013 om indførelse af udligningstold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 73 af 15.3.2013, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2013/215/oj), betragtning 142.
(25) USDA Foreign Agricultural Service, Global Agricultural Information Network (GAIN) Report — Biofuels Annual, China, 1. september 2023, s. 2.
(26) Beijing Haixin Energy Technology Co., Ltd, årsberetning for 2022.
(27) Ibid., s. 34.
(28) Erklæring fra den kinesiske nationale energiadministration af 16. august 2021.
(29) Rapporten om Kina – punkt 10.1.1 og 10.2.1.1.
(30) Kan ses på: https://www.sohu.com/a/681644605_120988533 (tilgået den 25. juni 2024).
(31) Rapporten – s. 203 og 216.
(32) Zhao Huimiao, Lame-duck bankruptcy institutions under government intervention in reorganisation of listed companies in China, Part 1 (2016), s. 1.
(33) F.eks. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2011 af 17. november 2021 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af optiske fiberkabler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 410 af 18.11.2021, s. 51, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/2011/oj), betragtning 126.
(34) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/2011 af 17. november 2021 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af optiske fiberkabler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 410 af 18.11.2021, s. 51, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2021/2011/oj), betragtning 129; Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1693 af 9. oktober 2019 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af hjul af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 259 af 10.10.2019, s. 15, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/1693/oj), betragtning 100.
(35) Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, "Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations" af 10. april 2024 (SWD (2024) 91 final).
(36) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 7.
(37) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 7-8.
(38) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 10 og 18.
(39) Kan ses på: http://www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Constitution/node_2825.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(40) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 29-30.
(41) Den ajourførte rapport – kapitel 4, s. 57 og 92.
(42) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 149-150.
(43) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 153-171.
(44) Den ajourførte rapport – kapitel 7, s. 204-205.
(45) Den ajourførte rapport – kapitel 8, s. 207-208 og 242-243.
(46) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 19-24, kapitel 4, s. 69 og 99-100, kapitel 5, s. 130-131.
(47) Den ajourførte rapport – kapitel 5, s. 120-131.
(48) Artikel 33 i CCP's forfatning og artikel 19 i den kinesiske selskabsret. Se den ajourførte rapport – kapitel 3, s. 47-50.
(49) Sinopec er en statsejet virksomhed under SASAC. Se https://www.fitchratings.com/research/corporate-finance/china-petroleum-chemical-corporation-sinopec-08-12-2020#:~:text=Sinopec%20Group%20is%20wholly%20owned%20by%20the%20China,policy%20role%20in%20implementing%20China’s%20retail%20fuel-price%20mechanism (tilgået den 25. juni 2024).
(50) Virksomheden er en del af Zhuoneng Group. Se http://www.zyxny.com/ (tilgået den 25. juni 2024). Jf. virksomhedens årsberetning for 2022, s. 65, der kan ses på https://q.stock.sohu.com/newpdf/202352616191.pdf (tilgået den 25. juni 2024). Virksomheden har fem helejede datterselskaber, nemlig Xiamen Excellence Biomass Energy Co., Ltd., Fujian Zhishang Biomass Materials Development Co., Ltd., Longyan Excellence Bio-based Materials Co., Ltd., Longyan Excellence Synthetic Resin Co., Ltd. og Longyan Zhishang New Materials Co., Ltd. (se s. 32 i årsberetningen for 2022).
(51) Virksomheden er en del af Jiaao Group. Se http://jiaaoenprotech.com/ (tilgået den 25. juni 2024). Der er en liste over aktionærer i virksomhedens årsberetning for 2023, s. 58, der kan ses på http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2024/2024-4/2024-04-27/10102811.PDF (tilgået den 25. juni 2024).
(52) Kan ses på: www.hxnk.com (tilgået den 25. juni 2024).
(53) Jf. virksomhedens årsberetning for 2022, s. 105, der kan ses på https://static.cninfo.com.cn/finalpage/2023-04-07/1216342322.PDF (tilgået den 25. juni 2024).
(54) Se https://zfxxgk.nea.gov.cn/2023-11/13/c_1310751363.htm (tilgået den 23. juli 2024).
(55) Ibid., II. De vigtigste mål.
(56) Ibid., III. Indhold af pilotdemonstration.
(57) Se https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202310/t20231025_1361500.html (tilgået den 25. juni 2024).
(58) Den ajourførte rapport – kapitel 2, s. 24-27.
(59) Se http://www.cpcif.org.cn/ (tilgået den 25. juni 2024).
(60) Se http://www.cpcif.org.cn/detail/40288043661e27fb01661e386a3f0001?e=1 (tilgået den 25. juni 2024).
(61) Se http://www.cpcif.org.cn/detail/4d477309-96db-4b64-ac0c-e87f00027bb2 (tilgået den 25. juni 2024).
(62) Se http://www.cpcif.org.cn/list/40288043661dc14701661ddbe0980010 (tilgået den 25. juni 2024).
(63) Se https://www.beipa.org.cn/hyqy (tilgået den 25. juni 2024).
(64) Se https://www.beipa.org.cn/glbf (tilgået den 25. juni 2024).
(65) Den ajourførte rapport – kapitel 3, s. 40.
(66) Se for eksempel: Blanchette, J. - Xi's Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, vol. 100, no. 4, July/August 2021, s. 10-19.
(67) Den ajourførte rapport – kapitel 3, s. 41.
(68) Kan ses på: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (tilgået den 25. juni 2024).
(69) General Office of CCP Central Committee's Guidelines on stepping up the United Front work in the private sector for the new era: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(70) Financial Times (2020), "Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise": https://on.ft.com/3mYxP4j (tilgået den 25. juni 2024).
(71) Jf. virksomhedens årsberetning for 2022, der kan ses på https://static.cninfo.com.cn/finalpage/2023-04-07/1216342322.PDF (tilgået den 25. juni 2024).
(72) Se https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=603822&Pcode=3 0407218&Name=%CD%F5%D1%DE%CC%CE (tilgået den 25. juni 2024).
(73) Jf. virksomhedens årsberetning for 2023, s. 10, der kan ses på http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2024/2024-4/2024-04-27/10102811.PDF (tilgået den 25. juni 2024).
(74) Jf. virksomhedens årsberetning for 2023, s. 34 og frem, der kan ses på http://www.sinopec.com/listco/Resource/Pdf/2024032406.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(75) Se http://www.sinopecgroup.com/group/gywm/ddjs.shtml (tilgået den 25. juni 2024).
(76) Den ajourførte rapport – kapitel 14, afsnit 14.1-14.3.
(77) Den ajourførte rapport – kapitel 4, s. 56-57 og 99-100.
(78) Se https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/ghwb/202205/P020220510324220702505.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(79) Ibid., s. 16-17.
(80) Se https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/ghwb/202206/P020220602315308557623.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(81) Ibid., afsnit III.4.
(82) Ibid., afsnit IV.4.
(83) Se http://zfxxgk.nea.gov.cn/1310540453_16488637054861n.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(84) Ibid., afsnit III vigtigste opgaver.
(85) Ibid., tabel 1, s. 16.
(86) Se det vejledende katalog for 2019, s. 9 og s. 72 for tilskyndede sektorer og s. 81 for begrænsede sektorer (gældende indtil den 31. januar 2024), der kan ses på https://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (tilgået den 25. juni 2024). Se det vejledende katalog for 2024, s. 19 og s. 42 for tilskyndede sektorer og s. 85 begrænsede sektorer (gældende pr. 1. februar 2024), kan ses på https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/fzggwl/202312/t20231229_1362999.html (tilgået den 25. juni 2024).
(87) Se https://www.chinatax.gov.cn/chinatax/n359/c5171843/content.html (tilgået den 25. juni 2024).
(88) Se https://www.nea.gov.cn/2021-08/31/c_1310158873.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(89) Se cirkulære fra finansministeriet og den statslige skatteforvaltning om fritagelse for forbrugsafgift på produktion af ren biodiesel fra animalsk og vegetabilsk affaldsolie, som findes på https://guangdong.chinatax.gov.cn/gdsw/zjfg/2011-02/23/content_6fd5be578a1d42a8b9d5929caf78ed85.shtml (tilgået den 25. juni 2024). For yderligere oplysninger se desuden meddelelse fra finansministeriet og den statslige skatteforvaltning om præcisering af anvendelsen af fritagelse for forbrugsafgift på produktion af ren biodiesel fra animalsk og vegetabilsk affaldsolie, som findes på http://www.mof.gov.cn/gkml/caizhengwengao/2011caizhengwengao/wg201109/201112/t20111229_620030.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(90) Se 国家税务总局上海市税务局(tilgået den 25. juni 2024).
(91) Se https://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2021-12/29/content_5665116.htm, bilag 2, linje 3.6 (tilgået den 25. juni 2024).
(92) Se http://www.jsjnw.org/news/210918-2614.html (tilgået den 25. juni 2024).
(93) Ibid., s. 16.
(94) Se https://fgw.sh.gov.cn/fgw_gfxwj/20211123/8acf7d3bee904b8587cefd3fa37d3655.html, Art. 4 (tilgået den 25. juni 2024).
(95) Ibid., artikel 5.
(96) Ibid., artikel 6.
(97) Se https://www.shanghai.gov.cn/nw44506/index.html (tilgået den 25. juni 2024) og https://www.shanghai.gov.cn/cmsres/90/90d8a506044d4aa59245417d64bb5a6f/55bca2cbfc2a0da25f04af8ba85b25dd.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(98) Se https://www.shanghai.gov.cn/cmsres/9b/9bcc5befac8441f380ad31c0dc3eefe4/6b5bb8f7075a3d770ef729307ddd0906.pdf (tilgået den 25. juni 2024).
(99) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 171-179.
(100) Den ajourførte rapport – kapitel 9, s. 260-261.
(101) Den ajourførte rapport – kapitel 9, s. 257-260.
(102) Den ajourførte rapport – kapitel 9, s. 252-254.
(103) Den ajourførte rapport – kapitel 13, s. 360-361 og 364-370.
(104) Den ajourførte rapport – kapitel 13, s. 366.
(105) Den ajourførte rapport – kapitel 13, s. 370-373.
(106) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 137-140.
(107) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 146-149.
(108) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 149.
(109) Jf. det officielle politikdokument fra China Banking and Insurance Regulatory Commission (CBIRC) af 28. august 2020: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022): http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (tilgået den 25. juni 2024). Planen pålægger " yderligere at gennemføre den ånd, der kommer til udtryk i generalsekretær Xi Jinpings hovedtale om fremme af reformen af corporate governance i den finansielle sektor ". Desuden har planens afsnit II til formål at fremme den organisatoriske integration af partiets lederskab i corporate governance: " vi skal gøre indarbejdelsen af partiets ledelse i corporate governance mere systematisk, standardiseret og procedurebaseret [...] Større driftsmæssige og ledelsesmæssige spørgsmål skal drøftes af partikomitéen, inden der træffes beslutning herom af bestyrelsen eller den øverste ledelse ".
(110) Jf. CBIRC's " Notice on the Commercial banks performance evaluation method ", offentliggjort den 15. december 2020: http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(111) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 157-158.
(112) Den ajourførte rapport – kapitel 6, s. 150-152, 156-160 og 165-171.
(113) Se OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Paris, s. 29, som kan tilgås her:
https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (tilgået den 25. juni 2024).
(114) http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (tilgået den 25. juni 2024).
(115) Se https://zfxxgk.nea.gov.cn/2023-11/13/c_1310751363.htm, V, Policy Support (tilgået den 25. juni 2024).
(116) Appelorganets rapport, afsnit 354.
(117) Dom af 11. juli 2017 i sag T-67/14, Viraj Profiles mod Rådet, EU:T:2017:481, præmis 98.
(118) World Bank Open Data — Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.
(119) OECD-FAO Agricultural Outlook 2022-2031. Kan ses på: https://data-explorer.oecd.org/ (senest tilgået den 10. januar 2024). De data, som OECD og FAO anvendte til at udarbejde prognoserne, er dem, der var tilgængelige pr. januar 2021.
(120) APM: How Fuel Prices Are Calculated in Malaysia. Kan ses på: https://paultan.org/2009/02/15/how-fuel-prices-are-calculated-in-malaysia/ (senest tilgået den 4. juli 2024).
(121) How is Petrol Pricing Calculated? Kan ses på: https://mypf.my/lifestyle/petrol/ (senest tilgået den 4. juli 2024).
(122) A Citizens' Guide to Energy Subsidies in Malaysia (s. 7-10). Kan ses på: https://www.iisd.org/gsi/sites/default/files/ffs_malaysia_czguide.pdf (senest tilgået den 4. juli 2024).
(123) Idem, s. 10.
(124) Yderligere oplysninger findes her: https://www.argusmedia.com/en/bioenergy/argus-biofuels.
(125) GAIN Biofuels Annual – Indonesia, s.11. Kan ses på: https://apps.fas.usda.gov/newgainapi/api/Report/DownloadReportByFileName?fileName=Biofuels%20Annual_Jakarta_Indonesia_ID2023-0018.pdf (senest tilgået den 4. juli 2024).
(126) GAIN-rapporten Biofuels Annual – Japan, s.2. Kan ses på: https://apps.fas.usda.gov/newgainapi/api/Report/DownloadReportByFileName?fileName=Biofuels%20Annual_Tokyo_Japan_JA2023-0125.pdf (senest tilgået den 4. juli 2024).
(127) Idem, s. 15.
(128) GAIN-rapporten Biofuels Annual – Indonesia, s.11. Kan ses på: https://apps.fas.usda.gov/newgainapi/api/Report/DownloadReportByFileName?fileName=Biofuels%20Annual_Jakarta_Indonesia_ID2023-0018.pdf (senest tilgået den 4. juli 2024).
(129) Access2Markets. Kan ses på: https://trade.ec.europa.eu/access-to-markets (senest tilgået den 4. juli 2024).
(130) National Institute for the Defence of Competition and Protection of Intellectual Property, Antidumping and Countervailing Duties Commission, beslutning nr. 265-2021/CDB-INDECOPI, udstedt den 3. november 2021. Kan ses på: https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/2358456/Resoluci%C3%B3n%20N%C2%B0%20265-2021-CDB-INDECOPI.pdf (senest tilgået den 6. marts 2024).
(131) National Institute for the Defence of Competition and Protection of Intellectual Property, Antidumping and Countervailing Duties Commission, beslutning nr. 266-2021/CDB-INDECOPI, udstedt den 3. november 2021. Kan ses på: https://cdn.www.gob.pe/uploads/document/file/2358480/Resoluci%C3%B3n%20N%C2%B0%20266-2021-CDB-INDECOPI.pdf (senest tilgået den 6. marts 2024).
(132) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/244 af 11. februar 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina (EUT L 40 af 12.2.2019, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/244/oj).
(133) International Trade Administration, "Biodiesel From Argentina and Indonesia: Continuation of Antidumping Duty Orders and Countervailing Duty Orders". Offentliggjort den 15. juni 2023. Kan ses på: https://www.federalregister.gov/documents/2023/06/15/2023-12827/biodiesel-from-argentina-and-indonesia-continuation-of-antidumping-duty-orders-and-countervailing (senest tilgået den 6. marts 2024).
(134) International Trade Administration, "Biodiesel From Argentina and Indonesia: Continuation of Antidumping Duty Orders and Countervailing Duty Orders". Offentliggjort den 15. juni 2023. Kan ses på: https://www.federalregister.gov/documents/2023/06/15/2023-12827/biodiesel-from-argentina-and-indonesia-continuation-of-antidumping-duty-orders-and-countervailing.
(135) National Institute for the Defence of Competition and Protection of Intellectual Property, Antidumping and Countervailing Duties Commission, beslutning nr. 97-2020/CDB-INDECOPI, udstedt den 18. december 2020. Kan ses på: https://busquedas.elperuano.pe/dispositivo/NL/1914236-1 (senest tilgået den 3. juli 2024).
(136) Global Trade Atlas by S&P. Kan ses på: https://connect.ihsmarkit.com/gta/home/.
(137) ILMIA. Kan ses på: https://www.ilmia.gov.my/index.php/en/labour-cost.
(138) TNB. Kan ses på: https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1.
(139) Energy Commission. Kan ses på: https://www.st.gov.my/eng/web/consumer/details/2/10.
(140) SPAN. Kan ses på: https://www.span.gov.my/document/upload/n8sVd7sPHPq3A68TTVeLYLvJiU1sC3Ta.pdf.
(141) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2015/755/oj). Grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsætter, at hjemmemarkedspriserne i disse lande ikke kan anvendes til at fastsætte den normale værdi.
(142) Market Access Map by the International Trade Centre. Kan ses på: https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (senest tilgået den 5. juli 2024).
(143) Malaysian Investment Development Authority. Cheaper green hydrogen energy in the pipeline. Kan ses på: https://www.mida.gov.my/mida-news/cheaper-green-hydrogen-energy-in-the-pipeline/ (senest tilgået den 15. maj 2024).
(144) Idem.
(145) Se https://h2v.eu/analysis/statistics/financing/hydrogen-cost-and-sales-prices (senest tilgået den 15. maj 2024).
(146) Se https://www.ilmia.gov.my/index.php/en/labour-cost (senest tilgået den 13. maj 2024).
(147) Se https://www.worldbank.org/en/research/brief/inflation-database (senest tilgået den 13. maj 2024).
(148) Se https://rshiny.ilo.org/dataexplorer8/ (senest tilgået den 13. maj 2024).
(149) Se https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1 (senest tilgået den 13. maj 2024).
(150) Se https://www.st.gov.my/eng/web/consumer/details/2/10 (senest tilgået den 13. maj 2024).
(151) Benchmark the Fuel Cost of Steam Generation. Kan ses på: https://www.energy.gov/eere/amo/articles/benchmark-fuel-cost-steam-generation (senest tilgået den 13. maj 2024).
(152) GMES. Årsrapport 2023. Kan ses på: www.gasmalaysia.com/wp-content/uploads/2024/04/Annual-Report-2023.pdf (senest tilgået den 13. maj 2024).
(153) Se https://www.span.gov.my/document/upload/n8sVd7sPHPq3A68TTVeLYLvJiU1sC3Ta.pdf (senest tilgået den 13. maj 2024).
(154) Kode 2014 — Fremstilling af andre organiske basiskemikalier i industrinomenklaturen NACE rev. 2.
(155) Jf. betragtning 49 i Kommissionens forordning (EU) nr. 490/2013 af 27. maj 2013 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien, (EUT L 141 af 28.5.2013, s. 6, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2013/490/oj).
(156) t24.000702.
(157) Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1239/2013 af 2. december 2013 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina (EUT L 325 af 5.12.2013, s. 66, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2013/1239/oj).
(158) Sag C-478/21 P, CCCME m.fl. mod Kommissionen, præmis 167-169.
(159) t24.001457.
(160) https://www.argusmedia.com/en/news-and-insights/latest-market-news/2544395-dutch-hvo-buying-rises-on-lower-costs.
(161) https://vespertool.com/news/biodiesel-market-update-ucome-and-fame-0-prices-decline-while-rme-prices-rise/.
(162) https://vespertool.com/news/biodiesel-prices-are-now-at-their-lowest-levels-since-june-2023/.
(163) Kilde: punkt 25 i klagen og GAIN-rapporten Biofuels Annual - China af 19. oktober 2023 (tilgængelig på https://fas.usda.gov/data/china-biofuels-annual-9 og https://fas.usda.gov/data/european-union-biofuels-annual-3).
(164) Se notat til dossieret t24.000784.
(165) t24.001022.
(166) Klagerens skøn for UP (baseret på Stratas' data for 2022 og 2023).
(167) Som angivet i betragtning 57 var SAF udelukket fra varedækningen og SAF-mængder udelukket. Således trak Kommissionen den anslåede produktion af SAF (dvs. 75 000 ton i 2022 og 150 000 ton i UP) og den anslåede kapacitet for SAF fra EBB's makrosvar.
(168) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/731 af 12. maj 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/1266 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og gennemførelsesforordning (EU) 2021/1267 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 136 af 13.5.2022, s. 3, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2022/731/oj).
(169) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/244 af 11. februar 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina (EUT L 40 af 11.2.2019, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/244/oj).
(170) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2092 af 28. november 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Indonesien (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 42-95, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/2092/oj).
(171) Eurostat, Labour costs annual data - NACE rev. 2 (https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/bookmark/ 995c4de3-9520-4cc1-9dc2-3c78325a2fc8?lang=en).
(172) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/244 af 11. februar 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina (EUT L 40 af 11.2.2019, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/244/oj), betragtning 394.
(173) Comext-data for ren biodiesel og blandinger heraf.
(174) Comext-data for ren biodiesel alene. Data for kode 2710 19 43 29 for Singapore. Data for kode 3826 00 10 for Argentina, Det Forenede Kongerige og andre tredjelande. Data for kode 2710 19 43 29 og 3826 00 10 for andre lande undtagen Kina (for Det Forenede Kongeriges andel medtaget under andre lande undtagen Kina blev kun kode 3826 00 10 taget i betragtning).
(175) Målfortjenesten på 11 % blev fastsat i 2013 (Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1194/2013 af 19. november 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien (EUT L 315 af 19.11.2013, s. 22, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2013/1194/oj). Denne målfortjeneste blev også anset for rimelig i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/244 af 11. februar 2019 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina (EUT L 40 af 11.2.2019, s. 1, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2019/244/oj).
(176) https://www.bmwk.de/Redaktion/EN/Artikel/Energy/petroleum-fuel-prices.html.
(177) I sin Weekly Oil Bulletin giver Kommissionen en oversigt pr. EU-medlemsstat over gennemsnitspriserne på diesel og benzin (Euro Super-95) og skatteandelen af den endelige pris. Se https://energy.ec.europa.eu/data-and-analysis/weekly-oil-bulletin_en.
(178) Yderligere oplysninger fra foreningen FuelsEurope findes i diagrammet her: https://www.fuelseurope.eu/uploads/files/modules/documents/file/1688474562_PHVWHHTy6LUHcLLbJzKRaj44vRiRLrTghMB8aXzf.pdf#:~:text=No%20tax%20incentive%3A%20Biofuels%20do%20not%20bene%EF%AC%81t%20from,a%20percentage%20of%20fossil%20fuel%20content%20above%2070%25.
(179) GHG = greenhouse gas (drivhusgas).
Bilag
Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
Navn |
Taric-tillægskode |
Anhui Tianyi Environmental Protection Tech. Co., Ltd. |
89EG |
Baoshun (Henan) New Carbon Material Co., Ltd. |
89EH |
Bemay (Hubei) New Energy Company Ltd. |
89FU |
Changzhou City Jintan District Weige Biological Technology Co., Ltd. |
89EI |
Chongqing CH Bio Energy Co., Ltd. |
89EJ |
Chongqing Yubang New Energy Technology Co., Ltd |
89EK |
Dezhou Rongguang Biotechnology Co., Ltd. |
89EL |
Guangxi Guiping Guangran Energy Technology Co. Ltd. |
89EM |
Guangzhou Hongtai New Energy Technology Co., Ltd. |
89EN |
Guangzhou Leo-king Environmental Technology Co., Ltd. |
89EO |
Hainan Huanyu New Energy Co., Ltd. |
89EP |
Hebei Hui De Renewable Resources Co., Ltd. |
89EQ |
Hebei Jingu Plasticizer Co., Ltd. |
89ER |
Hebei Jingu Recycling Resources Development Co. Ltd. |
89ES |
Hebei Longhai Bioenergy Co., Ltd. |
89ET |
Hebei Nanhong New Energy Technology Pte, Ltd. |
89EU |
HENAN JUNHENG INDUSTRIAL GROUP BIOTECHNOLOGY COMPANY., LTD. |
89EV |
Hubei Tianji Bioenergy Co., Ltd. |
89EW |
Huizhou City Huilong Jinyi Oil Energy Co., LTD |
89EX |
Huizhou Excellent and Innovation Bioenergy Technology Co., Ltd. |
89EY |
Hunan Xinhui Bioenergy Co., Ltd. |
89EZ |
Jiangxi Zunchuang New Energy Co., Ltd. |
89FA |
Jiujiang Oasis Energy Technology Co., Ltd. |
89FB |
Kunming Decheng Renewable Resources Technology Co. Ltd. |
89FC |
Linyi Huibang New Energy Co., Limited |
89FD |
Long Chang City Yuanju Oil and Greas Co. Ltd. |
89FE |
Maoming Hongyu Energy Technology Co., Ltd. |
89FF |
Ningbo Jiesen Green Fuel Co., Ltd. |
89FG |
Shandong Baoshun Chemical Technology Co., Ltd. |
89FH |
Shandong Ding-Yu Biotech Energy Co., Ltd. |
89FI |
SHANDONG HUIDONG NEW ENERGY CO., LTD. |
89FJ |
Shandong Sanju Bioenergy Co., Ltd. |
89FK |
Shanghai Zhongqi Environment Technology Inc. |
89FL |
Shenzhen Leoking Biotechnology Co., Ltd |
89FM |
Sichuan Huisheng New Technology Co Ltd. |
89FN |
Sichuan Lampan New Energy Technology Co., Ltd. |
89FO |
Tanghe Jinhai Biological Technology Co., Ltd. |
89FP |
Tangshan Jinlihai Biodiesel Co., Ltd. |
89FQ |
Wenzhou Zhongke New Energy Technology Co., Ltd. |
89FR |
YANGZHOU JIANYUAN BIOTECHNOLOGY CO., LTD. |
89FS |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2024/2163/oj
ISSN 1977-0634 (electronic edition)