ISSN 1977-0634 |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Retsforskrifter |
66. årgang |
Indhold |
|
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
Side |
|
|
FORORDNINGER |
|
|
* |
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1300 af 22. juni 2023 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
|
AFGØRELSER |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) EØS-relevant tekst. |
DA |
De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode. Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter
FORORDNINGER
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/1 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1300
af 22. juni 2023
om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (1), særlig artikel 71, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer opdrættede og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for den pågældende dyrebestand og landbrugets rentabilitet og forårsage forstyrrelser i flytninger af sendinger af disse dyr og produkter heraf inden for Unionen og eksporten til tredjelande. |
(2) |
Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 (2) er der fastsat særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der skal anvendes i et begrænset tidsrum af medlemsstater, som er opført eller har områder opført i bilag I og II (»de berørte medlemsstater«). Bilag I til nævnte gennemførelsesforordning indeholder en liste over restriktionszoner I, II og III som følge af udbrud af sygdommen. |
(3) |
De områder, der er opført som restriktionszoner I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, beror på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1080 (3) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i Tyskland, Grækenland, Italien og Polen. Siden datoen for vedtagelsen af nævnte gennemførelsesforordning har den epidemiologiske situation med hensyn til sygdommen i visse berørte medlemsstater udviklet sig. |
(4) |
Ændringer af restriktionszonerne I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 bør baseres på den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i de områder, der er berørt af sygdommen, og den generelle epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i den berørte medlemsstat, risikoniveauet for yderligere spredning af sygdommen samt videnskabeligt baserede principper og kriterier for geografisk afgrænsning af zoner på grund af afrikansk svinepest og Unionens retningslinjer, som er aftalt med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og som er offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (4). Sådanne ændringer bør også tage hensyn til internationale standarder såsom Verdensorganisationen for Dyresundheds (WOAH) sundhedskodeks for terrestriske dyr (5) og begrundelser for zoneinddeling fremlagt af de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder. |
(5) |
Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 (6) supplerer reglerne om bekæmpelse af de listeopførte sygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, og som er defineret som kategori A-, B- og C-sygdomme i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 (7). Først og fremmest er der ved artikel 22, 25 og 40 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos opdrættede dyr, herunder afrikansk svinepest hos opdrættede svin. Disse foranstaltninger foreskriver navnlig oprettelse af en restriktionszone og forbud mod flytning af opdrættede dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf. |
(6) |
Endvidere er der ved artikel 63-66 i delegeret forordning (EU) 2020/687 fastsat visse foranstaltninger, som skal træffes i tilfælde af officiel bekræftelse af et udbrud af en kategori A-sygdom hos vildtlevende dyr, herunder afrikansk svinepest hos vildtlevende svin. Disse foranstaltninger foreskriver navnlig oprettelse af en inficeret zone og forbud mod flytning af vildtlevende dyr af listeopførte arter og animalske produkter heraf. |
(7) |
Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesforordning (EU) 2023/1080 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 har der været nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Grækenland og Polen og nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i Polen og Slovakiet. Desuden er den epidemiologiske situation i visse zoner, der er opført som restriktionszoner I, II og III i Ungarn, Polen og Slovakiet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, blevet forbedret for så vidt angår opdrættede og vildtlevende svin som følge af de sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der anvendes af disse medlemsstater i overensstemmelse med EU-lovgivningen. |
(8) |
I juni 2023 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i regionen Serres i Grækenland i et område, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. Dette nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Grækenland, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, og som er berørt af dette nylige udbrud, bør derfor i stedet opføres som en restriktionszone III i nævnte bilag, og den eksisterende afgrænsning af restriktionszone I skal omdefineres for at tage hensyn til dette udbrud. |
(9) |
I juni 2023 blev der desuden konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i regionerne Wielkopolskie, Lubelskie og Warmińsko-Mazurskie i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, og som er berørt af disse nylige udbrud, bør derfor i stedet opføres som restriktionszoner III i nævnte bilag, og den eksisterende afgrænsning af restriktionszoner II skal omdefineres for at tage hensyn til disse udbrud. |
(10) |
I juni 2023 blev der endvidere konstateret to udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionerne Małopolskie og Dolnośląskie i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et forhøjet risikoniveau, som bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, bør derfor opføres som en restriktionszone II i nævnte bilag, og den eksisterende afgrænsning af restriktionszoner I skal omdefineres for at tage hensyn til disse udbrud. |
(11) |
I juni 2023 blev der også konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i regionen Podkarpackie i Polen i områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i nævnte bilag. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som ligger i umiddelbar nærhed af områderne opført som restriktionszoner II, og som er berørt af disse nylige udbrud, bør derfor opføres som restriktionszoner II i nævnte bilag, og den eksisterende afgrænsning af restriktionszoner I skal omdefineres for at tage hensyn til disse udbrud. |
(12) |
Endelig blev der i juni 2023 konstateret en række udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i distriktet Žarnovica i Slovakiet i et område, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, og som ligger i umiddelbar nærhed af et område, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i nævnte bilag. Disse nye udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør et højere risikoniveau, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som en restriktionszone I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som ligger i umiddelbar nærhed af området opført som en restriktionszone II, og som er berørt af disse nylige udbrud, bør derfor opføres som en restriktionszone II i nævnte bilag, og den eksisterende afgrænsning af restriktionszoner I skal omdefineres for at tage hensyn til disse udbrud. |
(13) |
Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i Grækenland og Polen og hos vildtlevende svin i Polen og Slovakiet og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen er zoneinddelingen i disse medlemsstater blevet revurderet og ajourført i overensstemmelse med artikel 5, 6 og 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer bør afspejles i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594. |
(14) |
På grundlag af de oplysninger og begrundelser, Ungarn har fremlagt, og under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for vildtlevende svin i visse restriktionszoner II, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som anvendes i Ungarn i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 64, 65 og 67, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i amterne Jász-Nagykun-Szolnok, Pest og Békés i Ungarn, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner II i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, endvidere nu opføres som restriktionszoner I i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede eller vildtlevende svin i de pågældende restriktionszoner II i de seneste tolv måneder. Disse områder, der er opført som restriktionszoner II, bør derfor nu opføres som restriktionszoner I i nævnte bilag under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
(15) |
På grundlag af de oplysninger og begrundelser, Ungarn har fremlagt, og under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for vildtlevende svin i visse restriktionszoner I og i de restriktionszoner, der grænser op til de pågældende restriktionszoner I, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som anvendes i Ungarn i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 64, 65 og 67, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i amterne Jász-Nagykun-Szolnok, Bács-Kiskun og Csongrád-Csanád i Ungarn, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner I i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, desuden nu udgå af listen i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede eller vildtlevende svin i de pågældende restriktionszoner I og i de zoner, der grænser op til de pågældende restriktionszoner I, i de seneste tolv måneder. |
(16) |
På grundlag af de oplysninger og begrundelser, Polen har fremlagt, og under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i visse restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som anvendes i Polen i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i regionerne Warmińsko Mazurskie og Wielkopolskie i Polen, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, desuden nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder, mens sygdommen stadig forekommer hos vildtlevende svin. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II i nævnte bilag under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
(17) |
På grundlag af de oplysninger og begrundelser, Slovakiet har fremlagt, og under hensyntagen til effektiviteten af sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne vedrørende afrikansk svinepest for opdrættede svin i visse restriktionszoner III, der er opført i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, som anvendes i Slovakiet i henhold til delegeret forordning (EU) 2020/687, navnlig dem, der er fastsat i samme delegerede forordnings artikel 22, 25 og 40, og i overensstemmelse med de risikobegrænsende foranstaltninger vedrørende afrikansk svinepest, der er fastsat i WOAH-kodeksen, bør visse zoner i distrikterne Michalovce og Sobrance i Slovakiet, der for øjeblikket er opført som restriktionszoner III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, derudover nu opføres som restriktionszoner II i samme bilag, som følge af at der ikke har været nogen udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i de pågældende restriktionszoner III i de seneste tolv måneder, mens sygdommen stadig forekommer hos vildtlevende svin. Disse restriktionszoner III bør nu opføres som restriktionszoner II i nævnte bilag under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest. |
(18) |
For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation med hensyn til afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør nye restriktionszoner af en tilstrækkelig størrelse afgrænses for Grækenland, Ungarn, Polen og Slovakiet og opføres som restriktionszoner I, II og III i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594, ligesom visse dele af restriktionszonerne I bør udgå af listen i samme bilag for Ungarn. Da situationen med hensyn til afrikansk svinepest er meget dynamisk i Unionen, er der ved afgrænsningen af disse nye restriktionszoner taget hensyn til den epidemiologiske situation i de omkringliggende områder. |
(19) |
Eftersom den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 ved nærværende forordning, får virkning snarest muligt. |
(20) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2023/594
Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2023.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.
(2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 af 16. marts 2023 om særlige sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2021/605 (EUT L 79 af 17.3.2023, s. 65).
(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1080 af 2. juni 2023 om ændring af bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 om særlige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest (EUT L 144 af 5.6.2023, s. 14).
(4) Arbejdsdokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 »Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation« (https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en).
(5) OIE's sundhedskodeks for terrestriske dyr, 29. udgave, 2021. Bind I og II — ISBN 978-92-95115-40-8 (https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/).
(6) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/687 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om forebyggelse og bekæmpelse af visse listeopførte sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 64).
(7) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1882 af 3. december 2018 om anvendelse af visse sygdomsforebyggelses- og -bekæmpelsesregler på kategorier af listeopførte sygdomme og om fastlæggelse af en liste over arter og grupper af arter, der udgør en betydelig risiko for spredning af disse listeopførte sygdomme (EUT L 308 af 4.12.2018, s. 21).
BILAG
Bilag I og II til gennemførelsesforordning (EU) 2023/594 affattes således:
»BILAG I
RESTRIKTIONSZONER I, II og III
DEL I
1. Tyskland
Følgende restriktionszoner I i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Estland
Følgende restriktionszoner I i Estland:
— |
Hiiu maakond. |
3. Letland
Følgende restriktionszoner I i Letland:
— |
Dienvidkurzemes novada, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
4. Litauen
Følgende restriktionszoner I i Litauen:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė. |
5. Ungarn
Følgende restriktionszoner I i Ungarn:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 950950, 950960, 950970, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951950, 952050, 952150, 952250, 952550, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953650, 953660, 953750, 953850, 953950, 953960, 954050, 954060, 954150, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160, 956250, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 751250, 751260, 751350, 751360, 751750, 751850, 751950, 753650, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754360, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754850 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
6. Polen
Følgende restriktionszoner I i Polen:
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie śląskim:
|
7. Slovakiet
Følgende restriktionszoner I i Slovakiet:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Tehla, Lula, Beša, Jesenské, Ina, Lok, Veľký Ďur, Horný Pial, Horná Seč, Starý Tekov, Dolná Seč, Hronské Kľačany, Levice, Podlužany, Krškany, Brhlovce, Bory, Santovka, Domadice, Hontianske Trsťany, Žemberovce, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, except municipalities included in zone II, |
— |
the whole district of Turčianske Teplice, except municipalities included in zone II, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, Belá-Dulice, Ďanová, Karlová, Laskár, Rakovo, Príbovce, Košťany nad Turcom, Socovce, Turčiansky Ďur, Kláštor pod Znievom, Slovany, Ležiachov, Benice, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Ráztočno, |
— |
the whole district of Partizánske, except municipalities included in zone II, |
— |
in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, Oponice, |
— |
in the district of Nitra, the municipalities of Horné Lefantovce, Dolné Lefantovce, Bádice, Jelenec, Žirany, Podhorany, Nitrianske Hrnčiarovce, Štitáre, Pohranice, Hosťová, Kolíňany, Malý Lapáš, Dolné Obdokovce, Čeľadice, Veľký Lapáš, Babindol, Malé Chyndice, Golianovo, Klasov, Veľké Chyndice, Nová Ves nad Žitavou, Paňa, Vráble, Tajná, Lúčnica nad Žitavou, Žitavce, Melek, Telince, Čifáre. |
8. Italien
Følgende restriktionszoner I i Italien:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lombardia Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region:
|
9. Tjekkiet
Følgende restriktionszoner I i Tjekkiet:
Liberecký kraj:
|
Středočeský kraj
|
10. Grækenland
The following restricted zones I in Greece:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
— |
in the regional unit of Thessaloniki:
|
DEL II
1. Bulgarien
Følgende restriktionszoner II i Bulgarien:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Tyskland
Følgende restriktionszoner II i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Estland
Følgende restriktionszoner II i Estland:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Letland
Følgende restriktionszoner II i Letland:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Grobiņas, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, Grobiņas, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litauen
Følgende restriktionszoner II i Litauen:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė, išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio ir Vištyčio seniūnijos, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Ungarn
Følgende restriktionszoner II i Ungarn:
— |
Békés megye 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952350, 952450, 952650 és 956350 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753660, 754150, 754250, 754370, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Polen
Følgende restriktionszoner II i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie śląskim:
|
8. Slovakiet
Følgende restriktionszoner II i Slovakiet:
— |
the whole district of Gelnica, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok, |
— |
the whole district of Michalovce, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Medzilaborce |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov, |
— |
the whole district of Sabinov, |
— |
the whole district of Svidník, |
— |
the whole district of Stropkov, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
the whole district of Žarnovica, |
— |
the whole district of Banska Bystica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’, |
— |
the whole district of Zlaté Moravce, |
— |
in the district of Levice the municipality of Kozárovce, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Drženice, |
— |
in the district of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Ružomberok, municipalties of Liptovské revúce, Liptovská osada, Liptovská Lúžna, |
— |
the whole district Žiar nad Hronom, |
— |
in the district of Prievidza, municipalties of Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
— |
in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves. |
9. Italien
Følgende restriktionszoner II i Italien:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Lombardia Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region:
|
10. Tjekkiet
Følgende restriktionszoner II i Tjekkiet:
Liberecký kraj:
|
DEL III
1. Bulgarien
Følgende restriktionszoner III i Bulgarien:
the Pazardzhik region:
|
2. Italien
Følgende restriktionszoner III i Italien:
Sardinia Region:
|
3. Letland
Følgende restriktionszoner III i Letland:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Litauen
Følgende restriktionszoner III i Litauen:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Polen
Følgende restriktionszoner III i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie lubelskim:
|
6. Rumænien
Følgende restriktionszoner III i Rumænien:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Tyskland
Følgende restriktionszoner III i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
8. Grækenland
Følgende restriktionszoner III i Grækenland:
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
BILAG II
OMRÅDER AFGRÆNSET PÅ EU-PLAN SOM INFICEREDE ZONER ELLER SOM RESTRIKTIONSZONER, OMFATTENDE BESKYTTELSES- OG OVERVÅGNINGSZONER
(jf. artikel 6, stk. 2, og artikel 7, stk. 2)
Del A — Områder afgrænset som inficerede zoner efter et udbrud af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i en hidtil sygdomsfri medlemsstat eller zone
Medlemsstat: Italien
|
Del B — Områder afgrænset som restriktionszoner, omfattende beskyttelses- og overvågningszoner, efter et udbrud af afrikansk svinepest hos opdrættede svin i en hidtil sygdomsfri medlemsstat eller zone
Medlemsstat: Italien
|
(1) EU's informationssystem for dyresygdomme.
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/44 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1301
af 26. juni 2023
om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (1), særlig artikel 16 og 20,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (2), særlig artikel 13 og 16, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1) |
Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 ("forordningen om endelig told") (3) indførte Europa-Kommissionen endelige beskyttelsesforanstaltninger over for visse stålprodukter ("beskyttelsesforanstaltningerne"), som består af toldkontingenter for visse stålprodukter ("den pågældende vare"), der omfatter 26 kategorier af stålprodukter, som er fastsat på niveauer, der beskytter de traditionelle handelsstrømme pr. varekategori. En toldsats på 25 % finder kun anvendelse, hvis de kvantitative tærskler for disse toldkontingenter, som stiger (i øjeblikket med 4 %) årligt som følge af liberaliseringen, overskrides. Beskyttelsesforanstaltningerne blev indført i en indledende periode på tre år, dvs. indtil den 30. juni 2021. |
(2) |
Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 (4) ("forordningen om forlængelse af undersøgelsen") forlængede Kommissionen beskyttelsesforanstaltningernes varighed indtil den 30. juni 2024. |
(3) |
Kommissionen foretog tekniske justeringer af foranstaltningerne som følge af forskellige undersøgelser af funktionsmåden ved henholdsvis Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1590 (5) ("første forordning om undersøgelse af funktionsmåden"), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/894 (6) ("anden forordning om undersøgelse af funktionsmåden") og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/978 (7) ("tredje forordning om undersøgelse af funktionsmåden"). Kommissionen gennemgik også foranstaltningerne efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen (8). Kommissionen tilpassede foranstaltningerne efter visse begivenheder, navnlig indførelsen af et importforbud mod stål fra Rusland og Belarus i forbindelse med Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine (9) og udløbet af visse bestemmelser i en bilateral aftale med præferencehandelspartnere (10). |
2. UNDERSØGELSENS OMFANG
(4) |
I betragtning 85 i forordningen om forlængelse af undersøgelsen hedder det, at "for at sikre, at beskyttelsesforanstaltningen kun opretholdes i det omfang, det er nødvendigt, vil Kommissionen foretage en undersøgelse for at fastslå, om beskyttelsesforanstaltningen på grundlag af omstændighederne på det pågældende tidspunkt bør ophæves senest den 30. juni 2023, dvs. efter to års forlængelse". |
(5) |
I forordningen om forlængelse af undersøgelsen bemærkede Kommissionen endvidere, at den ud over at vurdere den mulige ophævelse af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023 i lyset af de omstændigheder, der forelå på det tidspunkt, også kan anvende denne undersøgelse, hvis foranstaltningerne ikke ophæves før tid, til at ajourføre listen over udviklingslande, der er omfattet af og udelukket fra foranstaltningerne på grundlag af importdata for 2022, og til at vurdere, hvorvidt liberaliseringsniveauet fortsat var hensigtsmæssigt. |
3. SAGSFORLØB
(6) |
Kommissionen indledte således en fornyet undersøgelse ved hjælp af en indledningsmeddelelse ("meddelelsen"), der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 2. december 2022 (11). I meddelelsen blev de interesserede parter opfordret til at fremlægge dokumentation og oplysninger for at fastslå, om det ville være berettiget at ophæve foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
(7) |
Kommissionen indhentede specifikke oplysninger fra EU-producenter og brugere via spørgeskemaer, som blev stillet til rådighed for interesserede parter i det offentlige dossier ("TRON") (12) samt på Europa-Kommissionens websted (GD TRADE) (13). |
(8) |
Som i tidligere fornyede undersøgelser udarbejdede Kommissionen en skriftlig procedure i to faser. Først fik parterne mulighed for at indsende deres bemærkninger og, hvor det var relevant, en spørgeskemabesvarelse senest den 13. januar 2023. Kommissionen gjorde disse oplysninger tilgængelige i det offentlige dossier, og interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger (indsigelsesfasen). Kommissionen gjorde efterfølgende indsigelserne tilgængelige i TRON. |
(9) |
På et senere tidspunkt i proceduren uploadede Kommissionen EU-producenternes ajourførte sæt spørgeskemabesvarelser på TRON for at medtage de seneste tilgængelige data, nemlig økonomiske indikatorer for sidste kvartal af 2022. Interesserede parter fik lejlighed til at kommentere de ajourførte oplysninger. |
4. RESULTATER AF UNDERSØGELSEN
(10) |
I henhold til forordningen om forlængelse af undersøgelsen skulle beskyttelsesforanstaltningerne være gældende indtil den 30. juni 2024. På det tidspunkt konkluderede Kommissionen, at en stigning i importmængden, hvis foranstaltningerne blev ophævet som oprindeligt forventet, i væsentlig grad kunne underminere enhver meningsfuld økonomisk genopretning og den indsats, som EU's stålindustri gør i sin tilpasningsproces til et højere importniveau. Foranstaltningerne kunne derfor kun ophæves den 30. juni 2023, hvis Kommissionen i betragtning af omstændighederne efter forlængelsesundersøgelsen og på grundlag af den foreliggende dokumentation (herunder bemærkninger og indsigelser fra interesserede parter i den igangværende fornyede undersøgelse) konkluderede, at en sådan førtidig ophævelse ville være berettiget. Omvendt vil foranstaltningerne, hvis der ikke foreligger positive beviser, der berettiger en førtidig ophævelse, automatisk fortsat være gældende indtil den 30. juni 2024. |
(11) |
For at kunne foretage sin vurdering undersøgte Kommissionen bemærkningerne og beviserne fra interesserede parter, herunder spørgeskemabesvarelserne, og krydstjekkede, hvor det var nødvendigt, oplysningerne med andre tilgængelige kilder, som den indsamlede gennem sin egen forskning som led i undersøgelsen. Som det vil blive forklaret nedenfor, konkluderede Kommissionen, at det under de nuværende omstændigheder ikke ville være berettiget at ophæve beskyttelsesforanstaltningerne før tid. |
4.1. Vurdering af anmodningerne om ophævelse af foranstaltningerne
4.1.1. Påstået utilstrækkelig stålforsyning for brugerne på grund af hurtig udtømning af visse toldkontingenter
(12) |
Nogle interesserede parter hævdede, at det forhold, at nogle toldkontingenter (landespecifikke eller resterende) var opbrugt inden udgangen af et givet kvartal, ville vise, at den eksisterende mængde toldfrit stål, der er til rådighed fra importen, er utilstrækkelig. Parterne hævdede derfor, at denne situation resulterede i, at brugerne ikke kunne købe det stål, der var nødvendigt for deres virksomheder. |
(13) |
Kommissionen bemærkede, at visse oprindelseslande, ligesom det havde været tilfældet siden indførelsen af de endelige beskyttelsesforanstaltninger i februar 2019, opbrugte toldkontingenterne for visse varekategorier i begyndelsen af et kvartal, også i den periode, der blev vurderet i denne fornyede undersøgelse. Som bekræftet i tidligere undersøgelser (14) kan dette forhold imidlertid ikke føre til den konklusion, at beskyttelsesforanstaltningerne skaber en mangel på stål for brugerne generelt. I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at visse interesserede parters påstande henviste til, at visse specifikke toldkontingenter var opbrugt isoleret, uden at henvise til den samlede tilgængelighed af stål uden for en bestemt oprindelse, som kan have opbrugt det landespecifikke toldkontingent hurtigt. Kommissionen bekræftede således, at selv om visse specifikke oprindelseslande var udtømt på et givet tidspunkt inden for visse varekategorier, forblev adgangen til andre oprindelseslande generelt stort set tilgængelig for disse varekategorier. |
(14) |
I denne forbindelse vurderede Kommissionen den samlede anvendelse af toldkontingentet i det igangværende år for beskyttelsesforanstaltningen (juli 2022-juni 2023) på grundlag af de data, der var til rådighed på tidspunktet for fastsættelsen, nemlig det fuldstændige datasæt for de første tre kvartaler af perioden (juli 2022-marts 2023). Disse oplysninger viste følgende udvikling i anvendelsen af toldkontingentet: Tabel 1 Udviklingen i anvendelsen af toldkontingentet (15)
|
(15) |
Kommissionen vurderede også anvendelsen og tilgængeligheden af toldkontingenter for hver varekategori for at bekræfte den generelle tendens, der fremgår af tabel 1. Den kombinerede vurdering viste utvetydigt, at EU-brugerne havde mulighed for at købe toldfrit stål fra flere kilder kvartal efter kvartal i næsten alle varekategorier, og at de tilgængelige toldfrie mængder var stigende (i nogle tilfælde betydeligt) kvartal efter kvartal. |
(16) |
På baggrund af disse kendsgerninger konkluderede Kommissionen, at påstandene om mangel på importeret stål (16) ikke svarede til de vurderede oplysninger. Analysen viste også en stigende mængde uudnyttede toldkontingenter på tværs af kategorier. Relevante oplysninger vedrørende udviklingen på markedet, f.eks. forbruget på EU-markedet, viste en gradvis afmatning i anden halvdel af 2022 (se afsnit 4.2.2). Desuden blev der ikke fremlagt dokumentation for, at der med hensyn til de varer, der var omfattet af disse udtømte toldkontingenter, var utilstrækkelig forsyning fra EU-producenterne. |
(17) |
Af disse grunde var Kommissionen uenig i påstandene om, at en hurtig udnyttelse af en række toldkontingenter (fra visse oprindelseslande) i bestemte kategorier ville have ført til mangel på stål på EU-markedet. |
4.1.2. Påstået reduceret risiko for omlægning af handelen på grund af ændringer i USA's Section 232-foranstaltning
(18) |
Nogle interesserede parter fremførte, at risikoen for omlægning af handelen på grund af visse ændringer i USA's Section 232-foranstaltning angiveligt ville være blevet reduceret i en sådan grad, at beskyttelsesforanstaltningerne derfor ikke længere ville være nødvendige. |
(19) |
Kommissionen havde vurderet udviklingen i USA's Section 232-foranstaltning i tidligere undersøgelser og konkluderet, at ændringerne i USA's Section 232-foranstaltning ikke ændrede grundlaget for vurderingen af risikoen for omlægning af handelen (17). I forbindelse med denne undersøgelse undersøgte Kommissionen de seneste udviklinger i den amerikanske foranstaltning. For det første bemærkede Kommissionen, at den amerikanske regering tilsyneladende ikke havde til hensigt at fjerne foranstaltningen i den nærmeste fremtid, idet den bemærkede, at "Biden-regeringen har forpligtet sig til at bevare den nationale sikkerhed i USA ved at sikre vores stål- og aluminiumindustriers levedygtighed på lang sigt, og vi har ikke til hensigt at fjerne Section 232-tolden som følge af disse tvister" (18). |
(20) |
For det andet fastslog Kommissionen i lyset af oplysningerne fra de interesserede parter og sin egen analyse, at følgende ændringer af USA's Section 232-foranstaltning havde fundet sted, siden Kommissionen sidst vurderede dette argument i den tredje undersøgelsesforordning fra juni 2022 (19): Først oprettede USA fra den 1. juni 2022 et toldkontingent for Det Forenede Kongerige, hvorved en vis mængde import inden for toldkontingentet fritages for foranstaltningen, mens import uden for toldkontingentet fortsat er omfattet af tillægstolden på 25 %. Dernæst suspenderede USA midlertidigt foranstaltningen over for Ukraine fra den 1. juni 2022. |
(21) |
Analysen viste, at anvendelsesområdet for USA's Section 232-foranstaltning næsten ikke har ændret sig, siden Kommissionen sidst vurderede den i den tredje undersøgelsesforordning, hvilket viste, at det amerikanske marked fortsat er stærkt beskyttet mod import af stål. |
(22) |
Kommissionen vurderede endvidere udviklingen i importen til det amerikanske marked (20) og bekræftede, at den samlet set var faldet med -10 % i 2022 i forhold til 2017, året før indførelsen af USA's Section 232-foranstaltning (21). For så vidt angår importen til det amerikanske marked fra de lande, der er de vigtigste stålleverandørlande, til Unionen, er tendensen mere udtalt, da deres samlede import faldt med -27 %, hvilket svarer til et fald på over 2 mio. ton. |
(23) |
Kommissionen bekræftede derfor, at importen til det amerikanske marked fortsat lå betydeligt under niveauet før indførelsen af Section 232-foranstaltningen. Da det amerikanske marked stadig er påvirket af Section 232-foranstaltningerne, er EU-markedet fortsat det største marked for import af stål på verdensplan. |
(24) |
Kommissionen bemærkede også, at de interesserede parter i denne undersøgelse ikke fremlagde beviser, der kunne rejse tvivl om Kommissionens konklusioner i tidligere undersøgelser og derfor ikke ændrede resultaterne af disse undersøgelser med hensyn til risikoen for omlægning af handelen til EU-markedet som følge af USA's Section 232-foranstaltning. |
4.1.3. Påstået risiko for forsyningsknaphed på grund af EU-producenters manglende adgang til visse faciliteter i 2022 på grund af høje energipriser
(25) |
En række interesserede parter bemærkede, at visse EU-producenter midlertidigt havde indstillet eller reduceret produktionen på nogle af deres produktionsanlæg på grund af den kraftige stigning i energiomkostningerne. I den forbindelse hævdede disse parter, at der som følge heraf var risiko for forsyningsknaphed på markedet og for øgede priser på grund af et reduceret udbud fra EU-producenternes side. |
(26) |
Kommissionens analyse viste, at flere EU-producenter på baggrund af en stigning i energipriserne i Unionen (22) midlertidigt indstillede produktionen på visse anlæg for at afbøde indvirkningen på deres økonomiske resultater (23). Sådanne foranstaltninger var dog af midlertidig karakter, og de foreliggende beviser tyder på, at EU-producenterne enten havde bragt størstedelen af kapaciteten tilbage i drift eller var ved at gøre det (24). |
(27) |
Kommissionen konkluderede derfor, at den midlertidige indstilling af produktionen på visse produktionsanlæg, der hovedsagelig fandt sted i anden halvdel af 2022, var en midlertidig situation, og at den stort set er blevet vendt ved at genoptage den tidligere indstillede produktion i de første måneder af 2023. |
4.1.4. Påståede hindringer på grund af beskyttelsesforanstaltningerne vedrørende den import, som er nødvendig for at dække efterspørgslen
(28) |
I forbindelse med ovennævnte argument fremførte nogle interesserede parter også, at import fra en række tredjelande er nødvendig for at dække efterspørgslen, og at beskyttelsesforanstaltningerne udgør en hindring for indkøb uden restriktioner fra bestemte oprindelseslande på et givet tidspunkt. Nogle interesserede parter fremsatte også generelle påstande vedrørende længere leveringstider fra EU-producenternes side og øgede stålpriser. |
(29) |
I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at beskyttelsesforanstaltningerne var udformet på en måde, der sikrede, at historiske handelsstrømme fortsat ville komme toldfrit ind på EU-markedet. Disse historiske mængder er desuden gradvist blevet liberaliseret år efter år. Kommissionen forklarede i tidligere undersøgelser af foranstaltningerne, at interesserede parter, der er aktive i stålsektoren, var nødt til at tilpasse sig de eksisterende lovgivningsmæssige rammer (i dette tilfælde eksistensen af en beskyttelsesforanstaltning), når de udøvede deres virksomhed. Som det fremgår af betragtning 14, viste de data, der blev analyseret i denne undersøgelse, klart, at der har været en stigende mængde uudnyttede toldkontingenter kvartal efter kvartal på tværs af varekategorier, og at EU-producenterne generelt havde yderligere kapacitet til rådighed. Det forhold, at importen fra en bestemt oprindelse i en given kategori kan have opbrugt det relevante toldkontingent inden udgangen af et kvartal, betyder derfor ikke, at beskyttelsesforanstaltningerne uretmæssigt har begrænset de interesserede parters mulighed for toldfrit at købe stål fra andre kilder, herunder andre tredjelande eller Unionen. |
(30) |
Kommissionen bemærkede med hensyn til leveringstider, at visse interesserede parters synspunkter syntes at være forskellige med hensyn til, om Unionens leveringstider var standard, eller om de var unormalt lange. I betragtning af de modstridende påstande om dette emne blandt brugerne og det forhold, at der ikke blev modtaget dokumentation for, at længere leveringstider end de sædvanlige leveringstider i øjeblikket var et almindeligt fænomen i Unionen, fandt Kommissionen, at leveringstider i øjeblikket ikke kunne betragtes som et forsyningsproblem. |
(31) |
Med hensyn til stålpriserne vurderede Kommissionen prisudviklingen i Unionen og på andre større stålmarkeder og bemærkede, at priserne i første kvartal af 2023 var faldet drastisk i forhold til det højeste niveau i 2022. Prisfaldet fandt sted i en situation med stigende energiomkostninger for bl.a. EU's stålproducenter. Kommissionen fandt, at prisudviklingen på EU-markedet derfor ikke kunne være direkte forbundet med beskyttelsesforanstaltningerne, da der blev konstateret en sammenlignelig tendens, som også fandt sted samtidig på andre store stålmarkeder. Desuden bemærkede Kommissionen, at tilgængeligheden af toldfrie toldkontingenter i hele perioden sikrede, at brugerne generelt havde alternative muligheder for at betale tolden på 25 % eller købe hos EU-producenter, og dermed ikke forhindrede relevant yderligere toldfri import i at komme ind på EU-markedet. |
(32) |
Kommissionen konkluderede derfor, at prisudviklingen viste en nedadgående tendens mod slutningen af 2022, og at priserne var faldet betydeligt i forhold til deres højeste niveau tidligere i 2022. Kommissionen bekræftede desuden, at disse tendenser også blev konstateret på andre større stålmarkeder, hvilket tydede på, at dette var et ret globalt fænomen, der ikke var knyttet til EU-markedet og beskyttelsesforanstaltningerne. |
(33) |
På baggrund af ovenstående fandt Kommissionen, at de interesserede parter ikke påviste, at beskyttelsesforanstaltningerne generelt ville have begrænset deres evne til at købe toldfrit stål i lyset af den eksisterende efterspørgsel, og at de heller ikke har påvist, hvordan det i fremtiden ville være tilfældet, hvis foranstaltningerne fortsat var gældende i lyset af den forventede efterspørgsel og de fremtidige toldkontingentniveauer (se afsnit 6). |
4.1.5. Påstået mangel på importpres som følge af lav anvendelse af toldkontingenter
(34) |
Nogle interesserede parter fremførte, at foranstaltningerne ikke længere ville være nødvendige, fordi der generelt ikke blev anvendt toldkontingenter på tværs af varekategorier og de i nogle tilfælde udviste et meget lavt anvendelsesniveau, og Kommissionen burde derfor ophæve beskyttelsesforanstaltningerne. |
(35) |
Selv om tabel 1 viser, at udnyttelsesgraden for toldkontingentet ubestrideligt er faldet fra kvartal til kvartal, fandt Kommissionen, at der ikke kan drages konklusioner ved at vurdere dette forhold isoleret. Dette forhold bør ses i sammenhæng med faldende forbrug. I denne forbindelse vurderede Kommissionen omfanget af importpresset nærmere ved at se på den samlede importmængde og dens andel af det samlede forbrug i samme periode og ved at fokusere på anvendelsen af toldkontingenter, navnlig de tilfælde, hvor landespecifikke toldkontingenter for visse oprindelseslande hurtigt blev opbrugt. |
(36) |
For det første bemærkede Kommissionen med hensyn til den samlede importmængde, at importen i 2022 til trods for en nedgang i EU-forbruget, navnlig i anden halvdel af 2022, som påvirkede omfanget af anvendelsen af toldkontingentet, udgjorde 31,1 mio. ton. Dette er det tredjehøjeste importniveau i det seneste årti. Med hensyn til markedsandel nåede importen op på 19 % med en opadgående stigning hen imod slutningen af 2022 (nåede op på 21 % i sidste kvartal af 2022). Dette er den næsthøjeste markedsandel for importen i det seneste årti (25), kun overgået af importandelen i 2018, som også var den største importmængde i det seneste årti. Til trods for et fald i anvendelsen af toldkontingentet i en situation med lavere forbrug viser data derfor, at importpresset steg og med hensyn til markedsandel forblev tæt på de historisk høje niveauer, der var nået lige før vedtagelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger i begyndelsen af 2019. |
(37) |
For det andet var der i hvert kvartal flere landespecifikke toldkontingenter, som faktisk blev udnyttet fuldt ud i de tidlige faser af et kvartal. Dette fænomen, som Kommissionen behandlede i tidligere forordninger (26), viste, at der fortsat var importpres fra visse oprindelseslande i visse varekategorier på trods af den samlede tilgængelighed af toldkontingentmængder, hvilket bidrog til stigningen i importens markedsandel i en situation med faldende efterspørgsel. |
(38) |
Endelig, og selv om interesserede parter, der argumenterede for en ophævelse, generelt ikke henviste til den, mener Kommissionen, at vurderingen af det nuværende og fremtidige importpres på EU-markedet ikke kan foretages isoleret, f.eks. ved kun at se på anvendelsen af toldkontingenterne. Det skal snarere ske ved at se på de mange eksisterende parametre i sektoren, herunder også udviklingen i overkapacitet. I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at den globale overkapacitet i stålsektoren var steget yderligere. |
(39) |
OECD's seneste skøn peger i retning af, at der tilføjes yderligere global kapacitet. OECD bemærkede i februar 2023: "Risikoen for en global overkapacitet er steget. Trods faldende efterspørgsel efter stål og svage udsigter fortsætter kapacitetsudvidelserne i et solidt tempo, ofte med henblik på eksportmarkeder. Forskellen mellem den globale kapacitet og produktionen af råstål steg kraftigt til 632,0 mio. ton i 2022 fra 516,9 mio. ton i 2021. Den seneste stigning i overskudskapaciteten udgør en risiko for stålindustriens sundhed og levedygtighed på lang sigt og dens evne til at skabe økonomisk vækst og velstand." (27) |
(40) |
OECD tilføjede endvidere: "Alene i 2022 steg den globale stålproduktionskapacitet med 32,0 mio. ton til 2 463,4 mio. ton. For at give en fornemmelse af de faktiske omkostninger er de stigninger, der ses i den globale kapacitet, større end de eksisterende kapacitetsniveauer i visse store stålproducerende økonomier " (28). |
(41) |
Kommissionen finder derfor, at den lavere anvendelse af toldkontingenter ikke nødvendigvis indebærer en reduktion af importpresset, som kunne berettige ophævelsen af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
4.1.6. Påstand om, at markedsudsigterne støtter en tidlig ophævelse
(42) |
Visse interesserede parter støttede sig på visse markedsforventninger til støtte for argumentet om en ophævelse af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. Efter deres opfattelse tyder nogle prognoser på, at situationen på EU's stålmarked forventedes at blive bedre hen imod slutningen af 2023, og Kommissionen bør derfor ophæve beskyttelsesforanstaltningerne for at sikre, at aftagerindustrierne ikke begrænses af foranstaltningerne og fuldt ud kan drage fordel af disse påståede forbedrede markedsvilkår. |
(43) |
Kommissionen analyserede flere kilder for at få en god forståelse af markedsudsigterne. Alle de analyserede kilder viste en temmelig usikker prognose for den globale stålsektor, herunder EU-markedet, for 2023-24, hvilket bl.a. tyder på stor usikkerhed, navnlig som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine, inflationen, de øgede energipriser (29) og en økonomisk afmatning for bare at nævne nogle faktorer. De fleste af de analyserede prognoser peger også på en sandsynlig forværring af situationen på EU-markedet. |
(44) |
OECD bemærkede i december 2022 (30), at "udsigterne for de globale stålmarkeder er blevet kraftigt forværret. (...) Stålforbruget forventes at falde med 2,3 % i 2022 og stige med 1 % i 2023. Stigninger i energi- og råvarepriserne, inflationspres, lavere efterspørgsel fra Kina og politisk ustabilitet har forværret tendenserne for efterspørgslen efter stål på verdensplan". |
(45) |
OECD konstaterede i februar 2023 (31), at "et skrøbeligt og afdæmpet økonomisk opsving er blevet afsporet af en højere inflation end forventet (...). Ruslands angrebskrig mod Ukraine har yderligere bidraget til at presse priserne op, navnlig på energi, og har en ulige indvirkning blandt jurisdiktioner, hvor Europa er hårdest ramt. Der er stor usikkerhed omkring udsigterne, og risiciene er med vilje nedtonet på grund af muligheden for, at inflationen bliver mere rodfæstet og udhuler husholdningernes købekraft yderligere, samt på grund af risikoen for en optrapning af krigen". |
(46) |
I sin Global Steel Outlook for 2023 (32) bemærkede Fitch Ratings, at "den globale stålsektor ikke vil komme sig fuldt ud i 2023 efter skiftet mellem udbud og efterspørgsel til fordel for slutmarkederne som følge af et reduceret forbrug i anden halvdel af 2022. Vi forventer væsentligt lavere indtjening for stålproducenterne, da den globale økonomiske afmatning efter pandemien har afsluttet perioden med usædvanligt høje priser understøttet af en stærk akkumuleret efterspørgsel. Udsigterne for stålvirksomhederne er fortsat dystre i Europa på grund af høje og svingende energiomkostninger, den truende recession, faldende forbrugertillid og det større behov for at ændre forsyningskæderne for stålsektoren og muligvis dens slutmarkeder". |
(47) |
Standard and Poor's Platts bemærkede også de usikre markedsudsigter og de stigende priser på stålmaterialer og energi (33). |
(48) |
World Steel Association anførte i sin "Short Range Outlook" fra oktober 2022, at "opsvinget i efterspørgslen efter stål i de udviklede økonomier oplevede et stort tilbageslag i 2022 på grund af vedvarende inflation og vedvarende flaskehalse på udbudssiden. Krigen i Ukraine har sat yderligere skub i spørgsmål vedrørende inflation og forsyningskæder. Navnlig står Unionen over for alvorlige økonomiske forhold med høj inflation og energikrisen. Tilliden svinder, og de industrielle aktiviteter er kraftigt aftagende og bevæger sig i retning af et fald, da høje energipriser tvinger fabrikker til at lukke." (34) I sin seneste prognose fra april 2023 bemærkede World Steel Association, at "EU-økonomien voksede med 3,5 % i 2022, og dermed undgik recession, mens de industrielle aktiviteter blev hårdt ramt af de høje energipriser, der førte til en væsentlig nedgang i efterspørgslen efter stål i 2022. I 2023 vil EU's stålindustri fortsat mærke konsekvenserne af krigen, andre problemer vedrørende forsyningskæden og den fortsatte monetære stramning. Det forventes, at der i 2024 vil ske et synligt opsving i efterspørgslen, da konsekvenserne af krigen i Ukraine og afbrydelser i forsyningskæden forventes at forsvinde. Prognoserne er imidlertid præget af vedvarende usikkerhed" (35). |
(49) |
Kommissionen fandt derfor ikke, at de nuværende prognoser for EU's stålmarked kunne berettige ophævelsen af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
4.1.7. Vare-/landespecifikke påstande
(50) |
Nogle interesserede parter fremsatte flere typer påstande, der enten var specifikke for en given varekategori eller for omstændighederne i et givet land. Visse parter anmodede undertiden også Kommissionen om at foretage forskellige former for tekniske justeringer af foranstaltningerne. |
(51) |
Kommissionen bemærkede, at foranstaltningernes anvendelsesområde, og mere specifikt denne fornyede undersøgelse, ikke omfattede den specifikke udvikling i en bestemt varekategori eller i forbindelse med et bestemt tredjeland, da foranstaltningerne finder anvendelse erga omnes, og de omfatter en vare, der består af 26 varekategorier. Der var derfor hverken mulighed for lande- eller varespecifik udelukkelse eller specifikke justeringer af foranstaltningernes funktion (36). Som anført i indledningsmeddelelsen og som nævnt i afsnit 2 i denne forordning var formålet med denne undersøgelse snarere at vurdere, hvorvidt det var berettiget at ophæve foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
(52) |
Kommissionen så derfor bort fra disse påstande, da de ikke var omfattet af undersøgelsen. |
4.1.8. Påstand om, at andre handelsbeskyttelsesforanstaltninger end beskyttelsesforanstaltninger er mere hensigtsmæssige for stålsektoren
(53) |
Visse interesserede parter hævdede, at andre handelsbeskyttelsesforanstaltninger, nemlig antidumping- og antisubsidieinstrumenter, er mere hensigtsmæssige i forbindelse med håndtering af ethvert importrelateret problem, som Unionens stålindustri står over for, og at de i kombination med beskyttelsesforanstaltninger skaber en situation med overbeskyttelse for EU-erhvervsgrenen. Derudover bemærkede visse parter, at EU's stålindustri allerede er tilstrækkeligt beskyttet ved hjælp af en lang række antidumping- og udligningsforanstaltninger over for en lang række varer. |
(54) |
Kommissionen mindede, som den gjorde i tidligere fornyede undersøgelser, og som reaktion på lignende påstande (37) om, at beskyttelsesinstrumentet er foreneligt med anvendelsen af andre handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter såsom antidumping- og antisubsidieforanstaltninger. Kommissionen minder desuden om, at EU's retlige ramme giver mulighed for at indføre antidumping- og udligningsforanstaltninger samtidig med beskyttelsesforanstaltninger (38). Påstanden blev derfor afvist. |
4.1.9. Påstand om, at WTO's tvistbilæggelsesorgans konklusioner i tvist DS595 kræver, at Kommissionen ophæver foranstaltningerne
(55) |
Nogle interesserede parter henviste til tvistbilæggelsesorganets rapport af 29. april 2022 (39) i tvisten DS595 Den Europæiske Union — Beskyttelsesforanstaltninger over for visse stålprodukter og hævdede, at Kommissionen automatisk burde have ophævet foranstaltningerne, da de ikke var i overensstemmelse med visse bestemmelser i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger og den almindelige overenskomst om handel og told ("GATT"). |
(56) |
I den forbindelse henviste Kommissionen til gennemførelsesforordning (EU) 2023/104 af 13. januar 2023 (40), hvorved den gennemførte tvistbilæggelsesorganets afgørelse og dermed bragte stålbeskyttelsesforanstaltningerne i overensstemmelse med WTO-reglerne i de få aspekter, hvor panelet havde konstateret uoverensstemmelser. |
(57) |
Påstandene vedrørende denne tvist er derfor ikke relevante i forbindelse med den igangværende undersøgelse, da de allerede blev behandlet i en særskilt retsakt. Under alle omstændigheder, og da den fulgte af logikken bag forordning (EU) 2023/104, var Kommissionen uenig i påstandene om, at panelets konklusioner i denne tvist ville have krævet, at den skulle ophæve foranstaltningerne. |
4.1.10. Det importforbud mod Rusland og Belarus, der blev indført på grund af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine, har en negativ indvirkning på markedet
(58) |
Nogle interesserede parter henviste til Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine og til importforbuddet mod Rusland og Belarus som følge af Unionens sanktioner mod disse lande og hævdede, at disse begivenheder generelt forårsagede betydelige forstyrrelser på Unionens stålmarked. |
(59) |
Kommissionen bestrider ikke, at disse begivenheder blandt mange andre områder af økonomien har en indvirkning på EU's stålmarked. Ved at begrænse vurderingen til beskyttelsesforanstaltningerne for stål mindede Kommissionen imidlertid om omfordelingen af Ruslands og Belarus' landespecifikke kontingenter i marts 2022. Denne omfordeling havde til formål at minimere virkningerne af det importforbud, der er indført for stålprodukter med oprindelse i begge lande, og at sikre, at brugerne fortsat vil kunne få adgang til de samme mængder fra flere kilder. |
(60) |
Kommissionen bemærkede også, at varigheden af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine og dens konsekvenser for stålmarkedet, herunder importforbuddet mod Rusland og Belarus, ikke kan forudses på nuværende tidspunkt. |
(61) |
I den forbindelse fandt Kommissionen derfor ikke, at disse begivenheder kunne begrunde en ophævelse af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
4.1.11. Påstand om, at EU-erhvervsgrenens forbedrede resultater kræver ophævelse af foranstaltningerne
(62) |
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens situation var blevet forbedret i en sådan grad, at det ville gøre beskyttelsesforanstaltningerne unødvendige. |
(63) |
Kommissionen behandlede disse påstande i forbindelse med sin analyse af EU-erhvervsgrenens situation i afsnit 4.2.2. Kommissionen bemærkede navnlig, at selv om visse økonomiske faktorer forbedredes i 2021, forværredes EU-erhvervsgrenens situation i 2022, navnlig i lyset af ustabiliteten på markedet som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine og de tårnhøje energipriser. |
4.1.12. Påstand om, at ændringer i tredjelandes handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger bør føre til ophævelse af beskyttelsesforanstaltningerne
(64) |
Visse interesserede parter hævdede, at nogle af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, der var indført over for stålprodukter i forskellige jurisdiktioner, var udløbet, eller at de var blevet ophævet for nylig. Derfor mente visse parter, at Kommissionen burde tage hensyn til denne udvikling, når den vurderede den potentielle ophævelse af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
(65) |
I denne forbindelse anfægtede Kommissionen ikke påstanden om, at visse handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger over for stål kan være udløbet eller for nylig er blevet ophævet. Kommissionen fandt imidlertid, at en sådan udvikling ikke kan vurderes isoleret. I undersøgelsen bekræftede Kommissionen, at flere jurisdiktioner også for nylig havde indført en række nye handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger over for flere forskellige varer og oprindelseslande. Visse foranstaltningers udløb eller ophør fandt derfor sted i en periode, hvor der blev indført andre nye handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger (41). Kommissionen bemærkede, at den ikke har modtaget nogen væsentlig analyse eller dokumentation, der ville gøre dens tidligere konklusioner (42) vedrørende det detaljerede anvendelsesområde for handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i tredjelande ugyldige. |
(66) |
Kommissionen fandt derfor, at de interesserede parters påstande ikke anfægtede dens konklusioner i tidligere undersøgelser vedrørende dette spørgsmål (43) og derfor ikke støttede en ophævelse af foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. |
4.2. Analyse af spørgeskemabesvarelser
4.2.1. Spørgeskemabesvarelser fra EU-brugere
(67) |
For at skabe et afbalanceret og omfattende billede af markedssituationen søgte Kommissionen proaktivt input fra brugerne og deres sammenslutninger. Med henblik herpå sendte Kommissionen særlige spørgeskemaer til 154 stålbrugere i Unionen og 19 brugersammenslutninger, der havde deltaget i tidligere undersøgelser af foranstaltningerne og derfor var registreret i sagsakterne. Andre brugere og sammenslutninger havde også mulighed for at besvare disse spørgeskemaer, som var tilgængelige på Europa-Kommissionens websted (GD TRADE). |
(68) |
På trods af det specifikke proaktive opsøgende arbejde modtog Kommissionen kun svar fra ca. 30 brugere, herunder nogle EU-brugersammenslutninger inden for f.eks. biler, husholdningsapparater, processorer af valsetråd og producenter af koldvalsede, galvaniserede og overtrukne bånd i oprullet stand, ud over flere individuelle brugere på tværs af forskellige stålforbrugende sektorer. Brugernes vigtigste påstande er sammenfattet og afvist i afsnit 4.1. |
(69) |
Med hensyn til analysen af oplysningerne i spørgeskemaerne bemærkede Kommissionen som en første bemærkning, at den trods det proaktive opsøgende arbejde, herunder over for industrisammenslutninger, modtog et ret lavt antal spørgeskemabesvarelser fra brugersiden (ca. 30 svar fra over 160 kendte brugere). |
(70) |
Under alle omstændigheder analyserede Kommissionen også brugernes spørgeskemabesvarelser i lyset af andre nøgleparametre, navnlig anvendelsen af toldkontingentet og markedsudsigterne. Som det fremgår af de respektive analyser af disse emner (se f.eks. afsnit 4.1.1), nyder brugerne godt af et stadigt stigende niveau af toldfrie toldkontingenter (en stigning på +20 % i toldkontingentmængderne siden 2019), som konsekvent forbliver uudnyttede på tværs af varekategorier. Pr. 1. juli 2023 vil toldkontingenterne desuden blive forhøjet yderligere med 4 % (i overensstemmelse med WTO's forpligtelser til gradvist at liberalisere foranstaltningerne), hvilket vil være til gavn for de brugere, der ønsker at øge deres importmængde fra specifikke oprindelseslande yderligere. |
(71) |
I denne forbindelse har brugerne ikke fremlagt dokumentation for, at mængden af toldkontingenter (herunder de øgede mængder som følge af liberalisering, der vil blive føjet til toldkontingenterne pr. 1. juli 2023) sammen med tilgængeligheden af EU-produceret stål ikke ville være tilstrækkelig til at opfylde deres behov i lyset af den eksisterende og forventede efterspørgsel. |
4.2.2. EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(72) |
I undersøgelsen søgte Kommissionen også at vurdere udviklingen i EU-stålproducenternes økonomiske situation ved hjælp af spørgeskemaer. Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra de tre største sammenslutninger af stålproducenter i Unionen (EUROFER, ESTA og CTA) (44) ud over nogle få yderligere individuelle besvarelser fra EU-producenter. Den periode, for hvilken der blev fremlagt data, omfattede årene 2021 og 2022. |
(73) |
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation var blevet forbedret, navnlig i 2021, hvor der var en høj rentabilitet i en situation med meget høje stålpriser, og at situationen ville være fortsat ind i 2022. I betragtning af sådanne påståede forbedrede resultater hævdede visse parter, at beskyttelsesforanstaltningerne ikke længere ville være nødvendige, og at de derfor burde ophæves senest den 30. juni 2023. |
(74) |
Spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne viste, at EU-erhvervsgrenen generelt oplevede en positiv situation i 2021, navnlig som følge af stigningen i efterspørgslen efter covid-19 og unormalt høje stålpriser. Situationen var fortsat generelt meget positiv i begyndelsen af 2022. |
(75) |
I resten af 2022 forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater dog hurtigt. Dette skyldtes flere faktorer. Navnlig har Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine ført til forstyrrelser i flere sektorer, hvilket også påvirker stålmarkedet. Desuden førte en stigning i energipriserne til højere produktionsomkostninger for stålproducenterne, men i en situation med aftagende efterspørgsel, hvor stålpriserne faldt og blev konfronteret med et importpres, der forblev på et højt niveau inden for flere vigtige varekategorier. |
(76) |
Udviklingen i skadesindikatorerne viste, at EU's stålforbrug i 2022 (166,1 mio. ton) faldt med mere end 20 mio. ton (-11,4 %) i forhold til 2021 (187,4 mio. ton). |
(77) |
EU-erhvervsgrenens produktion faldt for sit vedkommende med 10,8 % fra 2021 (167,7 mio. ton) til 2022 (149,6 mio. ton). Produktionen faldt især i andet halvår af 2022 sammenlignet med første halvdel af 2022 (-20,8 %). |
(78) |
Desuden lå kapacitetsudnyttelsen på 76 % i 2021, og den forblev næsten uændret (75 %) i 1. kvartal (januar-marts) i 2022. I 2. kvartal (april-juni) i 2022 begyndte den imidlertid at falde og nåede et meget lavt niveau på 58 % i 4. kvartal (oktober-december) i 2022. Samlet set faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 procentpoint fra 2021 til 2022, hvor den nåede 65,6 %. |
(79) |
Desuden fulgte EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet en fortsat faldende tendens fra 2021 og frem til sidste kvartal (oktober-december) i 2022. Salgsmængden faldt fra år til år med 6,4 % fra 68,4 mio. ton i 2021 til 64,1 mio. ton. I relative tal faldt EU-producenternes markedsandel fra 81,9 % i 2021 til 81,3 % i 2022. |
(80) |
Endelig lå rentabiliteten af dette salg på 9 % i 2021 og fortsatte med at stige indtil 14,2 % i 2. kvartal (april-juni) i 2022. Denne positive tendens vendte imidlertid i 3. kvartal (juli-september) i 2022 og faldt til 3,9 % og nåede derefter en tabsgivende situation på -0,2 % i 4. kvartal (oktober-december) i 2022. I 2022 havde EU-erhvervsgrenen samlet set en fortjeneste på under 1 %. |
(81) |
EU-erhvervsgrenens situation forværredes derfor mod slutningen af den betragtede periode, navnlig på grund af visse faktorer, der fandt sted i 2022, sammen med det resterende importpres, som førte til, at EU-erhvervsgrenen sænkede sine priser og reducerede sin markedsandel for at forblive i en situation med breakeven. |
4.3. Fremadrettet analyse
(82) |
Efter at have vurderet bemærkningerne fra interesserede parter og efter at have beskrevet spørgeskemabesvarelserne fra brugere og producenter, herunder udviklingen i EU-producenternes økonomiske indikatorer, supplerede Kommissionen denne analyse med en fremadrettet vurdering af den sandsynlige udvikling for visse elementer, hvis foranstaltningerne blev ophævet senest den 30. juni 2023. Kommissionen undersøgte navnlig, om der kunne forventes en stigning i importmængden, hvis foranstaltningerne blev ophævet før som oprindeligt forventet. |
(83) |
For det første vurderede Kommissionen, om EU-markedet fortsat var attraktivt, således som den havde konstateret i tidligere fornyede undersøgelser. De oplysninger, som Kommissionen vurderede, viste, at Unionen fortsat var det største marked for import af stål på verdensplan. Faktisk steg dens andel af den samlede import på verdensplan i 2022 med mere end tre procentpoint i forhold til 2021 (45). Dette viste, at EU-markedet ikke kun generelt set fortsat var det største importmarked, men også at dets førende position blev yderligere styrket i 2022. |
(84) |
Kommissionen vurderede derefter EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til priser. Vurderingen viste, at med hensyn til prisniveauer var importpriserne til Unionen fra de vigtigste leverandørlande konsekvent højere end deres eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder for langt størstedelen af deres ståleksport (i 50 % til 81 % af de samlede toldkoder, der er omfattet af foranstaltningerne, var eksportværdierne til Unionen højere end til andre tredjelandsmarkeder, og i gennemsnit blev 69 % af de pågældende toldkoder solgt til en højere pris i Unionen end på andre tredjelandsmarkeder) (46). Desuden viste vurderingen, at EU-markedet udgjorde et vigtigt relevant eksportmarked for disse lande (47). De vigtigste lande, som leverede stål til Unionen, var dem, der overvejende opbrugte toldkontingenter. |
(85) |
Kommissionen konkluderede derfor, at EU-markedet fortsat var attraktivt for eksportlandene, både med hensyn til mængde og priser. |
(86) |
Kommissionen bemærkede derefter, at importmængden til Unionen forblev på et højt niveau sammenlignet med historiske tal (sidste årti). Andelen af importen var også høj i forhold til tidligere niveauer og tæt på det højeste niveau, som blev nået i 2018, forud for indførelsen af endelige beskyttelsesforanstaltninger (48). Sammenlignet med forbruget på EU-markedet i perioden 2021-2022, som faldt med -11 % (-21.3 mio. ton), faldt importen desuden med -8 % (fra 33,8 mio. ton til 31,1 mio. ton), mens hjemmemarkedssalget også faldt, men i et højere tempo, nemlig -12 %. Importens markedsandel steg derfor til trods for et tocifret fald i forbruget på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor, at niveauet for importens indtrængning på EU-markedet fortsat var højt, og at det endda steg i 2022 i forhold til 2021 på trods af et fald i forbruget. |
(87) |
Som anført i betragtning 39 og 40 bekræftede Kommissionen også, at situationen i 2022 med hensyn til global overkapacitet i stålsektoren fortsat fulgte den samme opadgående tendens. Derfor og i mangel af dokumentation fra interesserede parter, der kunne påvise det modsatte, konkluderede Kommissionen, at dens tidligere konklusioner vedrørende virkningerne af overkapacitet på markedet og stålproducenternes resultater stadig er gyldige. |
(88) |
Kommissionen konkluderede ligeledes, at eksportlandene overordnet set ikke havde været i stand til at finde andre afsætningsmuligheder for at kompensere for de handelsmængder, der var gået tabt på det amerikanske marked og EU-markedet siden 2018. Faktisk var deres samlede eksport til andre markeder generelt lavere end i 2018. |
(89) |
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at importen til Unionen ville stige, hvis beskyttelsesforanstaltningerne blev ophævet senest den 30. juni 2023. Udviklingen i importen, de anvendte toldkontingenter og importens markedsandel i den seneste betragtede periode bekræftede EU-markedets tiltrækningskraft og de største ståleksportørers vilje til at opnå bedre adgang til EU-markedet, navnlig for visse varekategorier. |
4.4. Konklusion
(90) |
På grundlag af en omhyggelig analyse af de bemærkninger og indsigelser, der blev modtaget fra interesserede parter, der anmodede om ophævelse af beskyttelsesforanstaltningerne senest den 30. juni 2023 (afsnit 4.1), og spørgeskemabesvarelserne (afsnit 4.2) samt konklusionen i dens fremadrettede vurdering (afsnit 4.3) konkluderede Kommissionen, at det på grundlag af de nuværende omstændigheder og de foreliggende oplysninger ikke er berettiget at ophæve foranstaltningerne senest den 30. juni 2023. Hvis foranstaltningerne ophæves på nuværende tidspunkt, vil den sandsynlige stigning i importmængden kunne underminere EU-erhvervsgrenens situation. Som følge af denne konklusion, og da foranstaltningerne forventes at gælde indtil den 30. juni 2024, vurderede Kommissionen derefter, som fastsat i indledningsmeddelelsen, listen over udviklingslande, der bør være omfattet af og udelukket fra foranstaltningerne på grundlag af ajourførte importdata (afsnit 5). Den vurderede også, om det nuværende liberaliseringsniveau på 4 % fortsat var passende (afsnit 6). |
5. AJOURFØRING AF LISTEN OVER UDVIKLINGSLANDE, DER ER OMFATTET AF FORANSTALTNINGERNE
(91) |
Alle udviklingslande, der er medlemmer af WTO, blev udelukket fra anvendelsen af de endelige foranstaltninger, så længe deres andel af importen til Unionen forbliver under 3 % af den samlede import for hver varekategori. Hvis den samlede andel af importen fra udviklingslande (hvis individuelle andel er på under 3 %) i en given kategori overstiger 9 %, vil alle udviklingslande være omfattet af foranstaltningerne i denne varekategori (49). Kommissionen forpligtede sig til at overvåge udviklingen i importen efter vedtagelsen af foranstaltningerne og til regelmæssigt at revidere listen over udelukkede lande. |
(92) |
Den seneste opdatering fandt sted inden for rammerne af den seneste undersøgelse af funktionsmåden i juni 2022, og den var baseret på importdata fra 2021. For at tilpasse listen over udviklingslande, der er omfattet af og udelukket fra foranstaltningerne, opdaterede Kommissionen beregningerne på grundlag af de senest tilgængelige konsoliderede importdata, dvs. importstatistikkerne for 2022 (50). |
(93) |
De ændringer, der følger af denne ajourføring, er som følger (den ajourførte tabel findes i bilaget til denne forordning).
|
(94) |
Med hensyn til denne justering hævdede visse interesserede parter, at Kommissionen ved ajourføringen af sin liste over udviklingslande ikke automatisk burde medtage de udviklingslande, der i øjeblikket er udelukket fra foranstaltningerne, og hvis import ville have kompenseret for de mængder, der tidligere blev importeret fra Rusland og Belarus før importforbuddet. Disse parter hævdede, at den metode, som Kommissionen anvendte til at beregne andelen af importen på grundlag af de tærskler, der er fastsat i EU's grundforordning om beskyttelsesforanstaltninger, ikke ville være hensigtsmæssig i lyset af den ekstraordinære politiske situation som følge af Ruslands uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine. Disse parter anmodede med andre ord Kommissionen om at ændre den nævner, der blev anvendt til at beregne udviklingslandenes importandel, ved at fjerne visse oprindelseslande i visse varekategorier. |
(95) |
Kommissionen bemærkede, at reglerne vedrørende undtagelser for udviklingslande er fastsat i artikel 9.1, i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger og artikel 18 i EU's grundforordning om beskyttelsesforanstaltninger. Efter Kommissionens fortolkning af disse bestemmelser er der derfor ingen mulighed for at udelukke visse former for import fra beregningen. |
(96) |
Uanset de specifikke påståede årsager var Kommissionen af den opfattelse, at hvis en undersøgende myndighed fik lov til at vælge, hvilken import den medtog til den relevante beregning af tærsklerne i henhold til disse bestemmelser, ville dette uundgåeligt kunne føre til potentielt diskriminerende behandling af interesserede parter. |
(97) |
Kommissionen kunne derfor ikke acceptere den fortolkning af de relevante bestemmelser for beregning af tærsklerne for udviklingslandenes udelukkelser, som visse interesserede parter havde foretaget. |
6. LIBERALISERINGSNIVEAU
(98) |
Den nuværende liberaliseringssats for beskyttelsesforanstaltningen blev fastsat til 4 % (52). Kommissionen vurderede i forbindelse med denne undersøgelse, om dette liberaliseringsniveau fortsat var passende. |
(99) |
Visse interesserede parter anmodede om, at liberaliseringsniveauet hæves til f.eks. 5 %. På den anden side afviste andre interesserede parter anmodningerne om en yderligere forhøjelse af liberaliseringssatsen som uberettigede. |
(100) |
I betragtning af de seneste negative tendenser på Unionens stålmarked, usikkerheden omkring de økonomiske prognoser for den nærmeste fremtid, navnlig for Unionen, og det forhold, at der generelt var toldkontingenter til rådighed i hele perioden på tværs af varekategorier, fandt Kommissionen, at en stigning i liberaliseringsniveauet ud over den nuværende sats ikke var berettiget. |
(101) |
Toldkontingenterne vil derfor fortsat stige med 4 % fra den 1. juli 2023 for alle varekategorier. De specifikke mængder for perioden 1. juli 2023-30. juni 2024 (på kvartalsbasis) er fastsat i bilag II til den tredje undersøgelsesforordning. |
(102) |
Endelig er den nuværende revision, der ændrer de gældende beskyttelsesforanstaltninger, også i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af de bilaterale aftaler, der er indgået med visse tredjelande. |
(103) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for beskyttelsesforanstaltninger, der er nedsat i henhold til henholdsvis artikel 3, stk. 3, i forordning (EU) 2015/478 og artikel 22, stk. 3, i forordning (EU) 2015/755 — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) 2019/159 foretages følgende ændringer:
|
Bilag III.2 i bilag III erstattes af teksten i bilag I til nærværende forordning. |
Dele af tabellen vedrørende produktnummer 9 i del IV.1 og IV.2 i bilag IV erstattes af tabellerne i bilag II til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. juli 2023.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2023.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16).
(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33).
(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 af 31. januar 2019 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 31 af 1.2.2019, s. 27) ("forordningen om endelige beskyttelsesforanstaltninger").
(4) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/1029 af 24. juni 2021 om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 med henblik på at forlænge beskyttelsesforanstaltningen vedrørende importen af visse stålprodukter (EUT L 225 I af 25.6.2021, s. 1).
(5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1590 af 26. september 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 248 af 27.9.2019, s. 28).
(6) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/894 af 29. juni 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 206 af 30.6.2020, s. 27).
(7) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/978 af 23. juni 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 167 af 24.6.2022, s. 58).
(8) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2037 af 10. december 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 416 af 11.12.2020, s. 32).
(9) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/434 af 15. marts 2022 om ændring af forordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 88 af 15.3.2022, s. 181).
(10) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/664 af 21. april 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 121 af 22.4.2022, s. 12).
(11) EUT C 459 af 2.12.2022, s. 6.
(12) https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI
(13) https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-history?caseId=2645
(14) Se bl.a. afsnit 3.2.1 i anden undersøgelsesforordning, betragtning 27 og 28 i forordningen om forlængelse af undersøgelsen og betragtning 56 i tredje undersøgelsesforordning.
(15) Kilde: Europa-Kommissionen på grundlag af oplysningerne om den daglige anvendelse af toldkontingentet findes på: https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp
(16) Ud over toldfrit stål fra andre kilder i tredjelande kan EU-brugere have haft mulighed for, i det mindste i visse situationer, også at anvende stål fra EU-producenter.
(17) Se f.eks. afsnit 3.5 i den tredje undersøgelsesforordning.
(18) Se erklæring fra talsmanden for USTR Adam Hodge af 9. december 2022: https://ustr.gov/about-us/policy-offices/press-office/press-releases/2022/december/statement-ustr-spokesperson-adam-hodge
(19) Jf. betragtning 54-59 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/978 af 23. juni 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter EUT L 167 af 24.6.2022, s. 58.
(20) Kilde: https://dataweb.usitc.gov/
(21) Denne beregning tager ikke hensyn til importen til USA fra Unionen, da analysen i dette afsnit fokuserer på at vurdere den mulige omlægning af handelen fra tredjelande til EU-markedet.
(22) S&P Global: De nuværende gas- og elpriser truer den europæiske stålindustris levedygtighed: https://www.spglobal.com/commodityinsights/en/market-insights/latest-news/metals/090922-current-gas-electricity-prices-threaten-european-steelmaking-viability-eurofer (9. september 2022); Stålproducenterne frygter en forværring af krisen som følge af energikrisen, da produktionen standsede: https://www.reuters.com/business/energy/steel-makers-fear-deepening-crisis-energy-crunch-output-halted-2022-09-23/ (Reuters, 23. september 2022). For at se udviklingen i naturgaspriserne i Unionen, se f.eks. Trading Economics: https://tradingeconomics.com/commodity/eu-natural-gas (senest tilgået den 30. april 2023).
(23) Se f.eks.: ArcelorMittal To Idle Parts of Three Plants as Energy Costs Bite: https://www.bloomberg.com/news/articles/2022-09-02/arcelormittal-to-idle-parts-of-three-plants-as-energy-costs-bite#xj4y7vzkg (Bloomberg, 2. september 2022); Steel Plants Across Europe Cut Production as Power Prices Soar: https://www.bloomberg.com/news/articles/2022-03-09/spanish-steel-production-curbed-as-power-costs-soar-to-a-record#xj4y7vzkg (Bloomberg, 9. marts 2022);
(24) S&P Global: Tilbage i aktion: Europæiske fabrikker genstarter højovne, hvor produktionen har været indstillet, med højere priser på fladstål, 13. marts 2023: https://www.spglobal.com/commodityinsights/en/market-insights/blogs/metals/031323-back-in-action-european- mills-restart-idled-blast-furnaces-on-higher-flat-steel-prices. Se også: Eurometal: Flat steel producer Acciaierie d'Italia to boost production in 2023, 2024: Flat steel producer Acciaierie d'Italia to boost production in 2023, 2024 - EUROMETAL; GMK: US Steel Kosice genoptog driften af højovnen efter en halvanden måned med produktionsstandsninger: https://gmk.center/en/news/us-steel-kosice-resumed-operation-of-the-blast-furnace-after-a-month-and-a-half-ofdowntime/
(25) For importandelen i perioden 2013-2017, se tabel 2 i den endelige forordning. For importandelen i perioden 2018-2020, se tabel 10 i forordningen om forlængelse. Importandelen i 2021 var på 18,1 %.
Kilde: Eurostat for import samt data fra erhvervsgrenen og spørgeskemabesvarelser vedrørende forbrug.
(26) Se henvisningerne i fodnote 14 til betragtning 13 i denne forordning.
(27) OECD, Latest Developments in Steelmaking Capacity (17. februar 2023).
(28) Ibid.
(29) For så vidt angår udviklingen i energipriserne og deres forventede prisniveau i Unionen i forhold til historiske data, se Economist Intelligence Unit: Commodities Outlook 2023, side 3 (tilgængelig med abonnement) og Trading Economics: https://tradingeconomics.com/commodity/eu-natural-gas. Begge kilder viser, at de nuværende energipriser i Unionen, selv om de ligger langt under det højeste niveau i 2022, fortsat ligger betydeligt højere end i de foregående år.
(30) OECD, Steel Market developments: Q4 2022 (16. december 2022).
(31) OECD's Steel Market developments Q2 2023 (21. februar 2023).
(32) Fitch Ratings: Global Steel Outlook 2023 (12. december 2022): https://www.fitchratings.com/research/corporate-finance/global-steel-outlook-2023-13-12-2022#:~:text=We%20forecast%20global%20steel%20consumption,tonnes%20(mt)%20in%202022.
(33) S&P Platts Global: Steel Price Forecast and Steel Market Outlook 2023 (tilgængelig med abonnement).
(34) World Steel Association: Short Range Outlook, oktober 2022.
(35) World Steel Association: Short Range Outlook, april 2023.
(36) I forbindelse med lignende påstande fremsat i tidligere undersøgelser se også Kommissionens konklusioner i afsnit 4.5 i den tredje forordning om undersøgelse af funktionsmåden, afsnit 7.6 i forordningen om forlængelse af undersøgelsen, betragtning 123 i den anden forordning om undersøgelse af funktionsmåden, betragtning 159 og 163 i den første forordning om undersøgelse af funktionsmåden.
(37) Se afsnit 7.10 i forordningen om forlængelse.
(38) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/477 af 11. marts 2015 om de foranstaltninger, Unionen kan træffe med hensyn til den kombinerede virkning af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger sammen med beskyttelsesforanstaltninger EUT L 83 af 27.3.2015, s. 11.
(39) WT/DS595/R European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products, 29. april 2022.
(40) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/104 af 12. januar 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger over for importen af visse stålprodukter på grundlag af en rapport vedtaget af Verdenshandelsorganisationens tvistbilæggelsesorgan EUT L 12 af 13.1.2023, s. 7.
(41) Se OECD - Udviklingen i stålhandels- og handelspolitikken - 2021-22 (16.12.22), tabel B.1, s. 47.
(42) Se afsnit 1.1.2. i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/104.
(43) Se betragtning 47 og 48 i forordningen om forlængelse.
(44) Spørgeskemabesvarelserne fra disse sammenslutninger omfattede også de individuelle spørgeskemabesvarelser fra deres medlemmer, der deltog i proceduren. Begge datasæt var tilgængelige i sagsakterne (TRON).
(45) Se OECD Steel Market Developments, Q4 (december 2022), s. 22, tabel 4. Kan tilgås her: https://www.oecd.org/industry/ind/steel-market-developments-Q4-2022.pdf
(46) Kilde til rådata: Global Trade Atlas "GTA". https://www.gtis.com/gta/. Tal for 2022 for eksporten fra de vigtigste lande, der eksporterede stål til Unionen, nemlig Kina, Indien, Sydkorea, Taiwan og Tyrkiet (deres samlede eksport af stål til Unionen i 2022 udgjorde 52 % af den samlede import). Tal fra Rusland, tidligere det næststørste eksportland af stål til Unionen, er ikke blevet taget i betragtning, da landets ståleksport til visse jurisdiktioner, herunder EU-markedet, i øjeblikket er forbudt som følge af sanktioner, der er indført på grund af landets uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine.
(47) For de fleste af disse oprindelseslande udgjorde EU-markedet en tocifret andel af dets samlede eksport og nåede op på 27 %.
(48) Importen til Unionen faldt med -9 % i 2022 i forhold til det højeste niveau i 2018, hvilket svarer til et fald på -3,2 mio. ton.
(49) I overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 9.1 i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.
(50) Kilde: Eurostat
(51) Indtil denne fornyede undersøgelse var alle udviklingslande, der var medlemmer af WTO, omfattet af foranstaltningerne i kategori 24, da de 9 % blev overskredet. Da denne tærskel ikke længere er nået i 2022, vil kun de udviklingslande, der er medlemmer af WTO, og som overskrider tærsklen på 3 %, være omfattet af foranstaltningerne.
(52) Se betragtning 42 i tredje forordning om undersøgelse af funktionsmåden.
BILAG I
"BILAG III.2
Liste over kategorier af varer med oprindelse i udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger finder anvendelse
Land/Varegruppe |
1 |
2 |
3A |
3B |
4A |
4B |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
12 |
13 |
14 |
15 |
16 |
17 |
18 |
19 |
20 |
21 |
22 |
24 |
25A |
25B |
26 |
27 |
28 |
Argentina |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Brasilien |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Kina |
|
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
Egypten |
X |
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Indien |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
Indonesien |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Kasakhstan |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Malaysia |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Mexico |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Moldova |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Nordmakedonien |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
X |
Oman |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Sydafrika |
|
|
|
|
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
Tyrkiet |
X |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
X |
Ukraine |
X |
X |
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
X |
|
|
X |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
|
X |
|
X |
X |
De Forenede Arabiske Emirater |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
Vietnam |
X |
|
|
X |
X |
X |
X |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
X |
All andre udviklingslande |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
X |
BILAG II
"BILAG IV
IV.1 – Mængde pr. toldkontingent
Varenummer |
Varekategori |
KN-koder |
Tildeling pr. land (hvis relevant) |
År 6 |
Tillægstoldsats |
Løbenumre |
|||
Fra 1.7.2023 til 30.9.2023 |
Fra 1.10.2023 til 31.12.2023 |
Fra 1.1.2024 til 31.3.2024 |
Fra 1.4.2024 til 30.6.2024 |
||||||
Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
|||||||||
9 |
Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål |
7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
Republikken Korea |
49 549,16 |
49 549,16 |
49 010,58 |
49 010,58 |
25 % |
09.8846 |
Taiwan |
45 948,59 |
45 948,59 |
45 449,15 |
45 449,15 |
25 % |
09.8847 |
|||
Indien |
30 710,50 |
30 710,50 |
30 376,69 |
30 376,69 |
25 % |
09.8848 |
|||
Sydafrika |
26 723,10 |
26 723,10 |
26 432,63 |
26 432,63 |
25 % |
09.8853 |
|||
USA |
24 986,11 |
24 986,11 |
24 714,52 |
24 714,52 |
25 % |
09.8849 |
|||
Tyrkiet |
20 791,56 |
20 791,56 |
20 565,57 |
20 565,57 |
25 % |
09.8850 |
|||
Malaysia |
13 172,38 |
13 172,38 |
13 029,20 |
13 029,20 |
25 % |
09.8851 |
|||
Andre lande |
52 837,87 |
52 837,87 |
52 263,55 |
52 263,55 |
25 % |
IV.2 – Mængder af globale toldkontingenter pr. kvartal
Varenummer |
Tildeling pr. land (hvis relevant) |
År 3 |
|||
Fra 1.7.2023 til 30.9.2023 |
Fra 1.10.2023 til 31.12.2023 |
Fra 1.1.2024 til 31.3.2024 |
Fra 1.4.2024 til 30.6.2024 |
||
Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
Mængde pr. toldkontingent (ton netto) |
||
9 |
Andre lande |
52 837,87 |
52 837,87 |
52 263,55 |
52 263,55 |
(1) Fra 1.7 til 31.3: 09.8621
Fra 1.4 til 30.6: 09.8622
Fra 1.4 til 30.6: For (Republikken) Korea*, Taiwan*, Indien*, Sydafrika*, USA*, Tyrkiet* og Malaysia*: 09.8578 *Hvis deres specifikke kontingenter er opbrugt i overensstemmelse med artikel 1, stk. 5
AFGØRELSER
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/62 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1302
af 26. juni 2023
om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den 3. juli 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/354/FUSP (1), der videreførte EUPOL COPPS fra og med den 1. juli 2013. |
(2) |
Den 27. juni 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/1018 (2), som ændrede afgørelse 2013/354/FUSP og forlængede den fra den 1. juli 2022 til den 30. juni 2023. |
(3) |
Den 28. februar 2023 nåede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité i forbindelse med den koordinerede strategiske revision af EU BAM Rafah og EUPOL COPPS til enighed om, at de to missioner bør forlænges indtil den 30. juni 2025 i form af to forlængelser på hver et år. |
(4) |
Under hensyntagen til oplysninger fra Israel og Den Palæstinensiske Myndighed bør EUPOL COPPS på dette tidspunkt forlænges med et år indtil den 30. juni 2024. |
(5) |
Afgørelse 2013/354/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
(6) |
EUPOL COPPS vil blive gennemført under forhold, som muligvis vil blive forværret og kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. traktatens artikel 21 — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
I afgørelse 2013/354/FUSP foretages følgende ændringer:
1) |
I artikel 12, stk. 1, tilføjes følgende afsnit: »Det finansielle referencebeløb til dækning af udgifterne i forbindelse med EUPOL COPPS for perioden fra den 1. juli 2023 til den 30. juni 2024 udgør 11 360 000 EUR.« |
2) |
Artikel 15, stk. 3, affattes således: »Den udløber den 30. juni 2024.« |
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Den finder anvendelse fra den 1. juli 2023.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) Rådets afgørelse 2013/354/FUSP af 3. juli 2013 om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUT L 185 af 4.7.2013, s. 12).
(2) Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1018 af 27. juni 2022 om ændring af afgørelse 2013/354/FUSP om Den Europæiske Unions politimission i de palæstinensiske områder (EUPOL COPPS) (EUT L 170 af 28.6.2022, s. 76).
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/64 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1303
af 26. juni 2023
om ændring af fælles aktion 2005/889/FUSP om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den 25. november 2005 vedtog Rådet fælles aktion 2005/889/FUSP (1) om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah). |
(2) |
Den 27. juni 2022 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2022/1017 (2), som ændrede fælles aktion 2005/889/FUSP og forlængede den indtil den 30. juni 2023. |
(3) |
Den 28. februar 2023 nåede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) i forbindelse med den koordinerede strategiske revision af EU BAM Rafah og EUPOL COPPS til enighed om, at de to missioner bør forlænges indtil den 30. juni 2025 i form af to forlængelser af hver et år. |
(4) |
EU BAM Rafah burde på nuværende tidspunkt under hensyntagen til oplysninger fra Israel og Den Palæstinensiske Myndighed forlænges med et år indtil den 30. juni 2024. |
(5) |
Fælles aktion 2005/889/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
(6) |
EU BAM Rafah gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. traktatens artikel 21 — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
I fælles aktion 2005/889/FUSP foretages følgende ændringer:
1) |
I artikel 13, stk. 1, tilføjes følgende afsnit: »Det finansielle referencegrundlag til dækning af udgifterne i forbindelse med EU BAM Rafah for perioden fra den 1. juli 2023 til den 30. juni 2024 udgør 2 360 000,00 EUR.« |
2) |
Artikel 16, stk. 2, affattes således: »Den udløber den 30. juni 2024.« |
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Den finder anvendelse fra den 1. juli 2023.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) Rådets fælles aktion 2005/889/FUSP af 25. november 2005 om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 327 af 14.12.2005, s. 28).
(2) Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1017 af 27. juni 2022 om ændring af fælles aktion 2005/889/FUSP om oprettelse af en EU-grænsebistandsmission ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 170 af 28.6.2022, s. 74).
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/66 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1304
af 26. juni 2023
om ændring af afgørelse (FUSP) 2021/509 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, artikel 41, stk. 2, artikel 42, stk. 4, og artikel 30, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, med støtte fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den 12. december 2022 nåede Rådet til enighed om, at det samlede finansielle loft for den europæiske fredsfacilitet (»faciliteten«) bør forhøjes med 2 000 mio. EUR (i 2018-priser) for årene mellem 2024 og 2027. Gennemførelsen af denne forhøjelse skal overholde det aftalte loft for betalinger for 2023. Rådet anerkendte endvidere, at udviklingen i det internationale sikkerhedsmiljø kan gøre det nødvendigt at forhøje facilitetens samlede finansielle loft yderligere indtil 2027. Enhver yderligere forhøjelse skal vedtages af Rådet med enstemmighed og fastsættes i en ændring af Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 (1). Den samlede forhøjelse af facilitetens finansielle loft indtil 2027 må ikke overstige 5 500 mio. EUR (i 2018-priser). |
(2) |
I sine konklusioner af 15. december 2022 mindede Det Europæiske Råd om facilitetens globale dimension og så med tilfredshed på enigheden i Rådet den 12. december 2022 om at sikre dens finansielle bæredygtighed. |
(3) |
Den 13. marts 2023 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2023/577 (2) om ændring af afgørelse (FUSP) 2021/509. |
(4) |
Den 20. marts 2023 nåede Rådet til enighed om at overveje en yderligere forhøjelse af facilitetens samlede finansielle loft med 3 500 mio. EUR (i 2018-priser). Gennemførelsen af denne forhøjelse skal respektere facilitetens globale anvendelsesområde og forudsigelighed, dens langsigtede finansieringsbehov for bistandsforanstaltninger, der omfatter både dødbringende og ikkedødbringende udstyr, og for missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. Desuden skal gennemførelsen af denne forhøjelse respektere det aftalte loft for betalinger for 2023. Afgørelse (FUSP) 2021/509 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
I afgørelse (FUSP) 2021/509 foretages følgende ændringer:
1) |
Artikel 2 affattes således: »Artikel 2 1. Det finansielle loft for gennemførelsen af faciliteten i perioden 2021-2027 er på 12 040 000 000 EUR i løbende priser. 2. Fordelingen af det finansielle loft pr. år er som fastsat i bilag I. 3. Det finansielle loft anvendes på en måde, der bevarer facilitetens globale geografiske anvendelsesområde og Unionens evne til at forebygge og reagere hurtigt på kriser og konflikter, primært, men ikke udelukkende, på områder med de mest presserende og kritiske sikkerhedstrusler for Unionen, og på en måde, der i henhold til artikel 9, stk. 1, følger de strategiske prioriteter, som Det Europæiske Råd og Rådet har fastsat. Det facilitetsudvalg der er omhandlet i artikel 11, træffer afgørelse om anvendelsen af det finansielle loft ved at fastsætte de samlede beløb til bistandsforanstaltninger og de samlede beløb til operationer, der finansieres under faciliteten, for at sikre dens finansielle bæredygtighed. Facilitetsudvalget reviderer disse samlede beløb, hvor det er nødvendigt, i overensstemmelse med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités (PSC's) strategiske retningslinjer i henhold til artikel 9, stk. 2.« |
2) |
I artikel 73 tilføjes følgende stykke: »10. Udvalget træffer afgørelse om anvendelsen af det finansielle loft i henhold til artikel 2, stk. 3, senest den 30. september 2023.« |
3) |
Bilag I affattes således: »BILAG I ÅRLIGE FINANSIELLE LOFTER De årlige bevillinger godkendes inden for følgende beløbsrammer, uden at dette berører artikel 17, stk. 3 og 3a, og med forbehold af artikel 73, stk. 2:
|
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2015/528 (EUT L 102 af 24.3.2021, s. 14).
(2) Rådets afgørelse (FUSP) 2023/577 af 13. marts 2023 om ændring af afgørelse (FUSP) 2021/509 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet (EUT L 75 af 14.3.2023, s. 23).
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/68 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1305
af 26. juni 2023
om ændring af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 42, stk. 4, og artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den 22. maj 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/233/FUSP (1), som oprettede Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya). |
(2) |
Den 18. juni 2021 vedtog Rådet afgørelse (FUSP) 2021/1009 (2), som tilpassede mandatet for EUBAM Libya og forlængede det indtil den 30. juni 2023. |
(3) |
I forbindelse med den strategiske revision af missionen besluttede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC), at EUBAM Libya bør forlænges med to år indtil den 30. juni 2025, og at missionen i denne periode bør bidrage til at øge kapaciteten hos de relevante libyske myndigheder og agenturer til at forvalte Libyens grænser, bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, herunder menneskehandel og smugling af migranter, og bekæmpe terrorisme. |
(4) |
Den periode, der er dækket af det finansielle referencebeløb, der er fastsat ved afgørelse (FUSP) 2021/1009, bør forlænges indtil den 30. september 2023. Rådet bør på et senere tidspunkt træffe afgørelse om et referencebeløb for perioden fra den 1. oktober 2023 til den 30. juni 2025. |
(5) |
Afgørelse 2013/233/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed. |
(6) |
EUBAM Libya gennemføres i en situation, der kan blive forværret og vil kunne hindre opnåelsen af målene for Unionens optræden udadtil, jf. traktatens artikel 21 — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
I afgørelse 2013/233/FUSP foretages følgende ændringer:
1) |
Artikel 2 affattes således: »Artikel 2 Målsætning EUBAM Libya bidrager til at styrke kapaciteten hos de relevante libyske myndigheder og agenturer til at forvalte Libyens grænser, bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, herunder menneskehandel og smugling af migranter, og terrorbekæmpelse.« |
2) |
Artikel 3, stk. 1 og 1a, affattes således: »1. Med henblik på at nå den i artikel 2 fastsatte målsætning skal EUBAM Libya:
1a. Under udførelsen af sine opgaver yder EUBAM Libya teknisk rådgivning, tilbyder kapacitetsopbyggende aktiviteter på operationelt og teknisk plan og udfører projekter, eventuelt suppleret med specialiseret uddannelse i det enkelte tilfælde. EUBAM Libya yder endvidere strategisk rådgivning, når de libyske myndigheder anmoder herom.« |
3) |
Artikel 13, stk. 1, sidste afsnit, affattes således: »Det finansielle referencebeløb til dækning af udgifterne til EUBAM Libya fra den 1. juli 2021 til den 30. september 2023 udgør 84 850 000 EUR. Det finansielle referencebeløb til dækning af udgifterne til EUBAM Libya fra den 1. oktober 2023 til den 30. juni 2025 fastsættes af Rådet.« |
4) |
Artikel 16, andet punktum, affattes således: »PSC foretager senest den 30. juni 2024 en strategisk vurdering af EUBAM Libya og dens mandat. Der foretages en strategisk revision af EUBAM Libya i god tid inden denne afgørelses udløb. Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 30. juni 2025.« |
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Den finder anvendelse fra den 1. juli 2023.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUT L 138 af 24.5.2013, s. 15).
(2) Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1009 af 18. juni 2021 om ændring af afgørelse 2013/233/FUSP om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (EUT L 222 af 22.6.2021, s. 18).
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/70 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2023/1306
af 26. juni 2023
til støtte for et projekt om en masseødelæggelsesvåbenfri zone i Mellemøsten (WMD-fri zone i Mellemøsten) i et regionalt sikkerhedsmiljø i udvikling
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 31, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den Europæiske Unions globale strategi for Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik fra 2016 og Den Europæiske Unions strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) fra 2003 bygger på en overbevisning om, at en multilateral tilgang til sikkerhed, herunder nedrustning og ikkespredning, er den bedste måde at opretholde den internationale orden på. |
(2) |
Det er derfor Unionens politik at opretholde, gennemføre og styrke gennemførelsen og universaliseringen af eksisterende nedrustnings- og ikkespredningstraktater, -aftaler og -normer og samarbejde med og bistå tredjelande med at opfylde deres forpligtelser i henhold til multilaterale konventioner og ordninger. |
(3) |
Fælleserklæringen fra middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008, som oprettede Middelhavsunionen, bekræftede det fælles ønske om at opnå fred og regional sikkerhed i overensstemmelse med Barcelonaerklæringen vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995 ved bl.a. at tilslutte sig internationale WMD-traktater og -konventioner samt ved regionale arrangementer som f.eks. atomvåbenfrie zoner. |
(4) |
Gennemgangskonferencen i 2010 om ikkespredningstraktaten (NPT) understregede betydningen af en proces, der sikrer fuld gennemførelse af konferencens resolution fra 1995 om Mellemøsten (»resolutionen fra 1995«). Med henblik herpå godkendte NPT-gennemgangskonferencen i 2010 en række praktiske skridt, bl.a. hensyntagen til alle tilbud om støtte til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, herunder Unionens tilbud om at være vært for et seminar til opfølgning af det, der fandt sted i juni 2008. |
(5) |
NPT-gennemgangskonferencen i 2010 anerkendte endvidere den vigtige rolle, civilsamfundet spiller ved at bidrage til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, og tilskyndede til enhver bestræbelse i denne henseende. |
(6) |
I sin nedrustningsdagsorden »Securing our Common Future«, der blev fremlagt den 24. maj 2018, gav FN's generalsekretær tilsagn om at samarbejde med FN's medlemsstater om at styrke og konsolidere kernevåbenfrie zoner, bl.a. ved at støtte den videre oprettelse af sådanne zoner, herunder i Mellemøsten. |
(7) |
Unionen har løbende givet udtryk for sin vilje til at bistå i den proces, der fører til oprettelse af en WMD-fri zone i Mellemøsten, ved at støtte tillidsskabende processer, navnlig gennem EU-seminarer og -workshopper såsom dem, der blev afholdt i 2008, 2011 og 2012, samt det EU-støttede projekt fra 2019 til 2023 forestået af FN's Institut for Nedrustningsforsknings (UNIDIR) om tillidsskabende foranstaltninger, der fører til en sådan zone, i henhold til Rådets afgørelse (FUSP) 2019/938 (1). |
(8) |
Unionen ønsker fortsat at støtte en proces, der fører til en WMD-fri zone i Mellemøsten, ved at vedblive med at støtte UNIDIR's arbejde med henblik herpå — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at fremme Unionens tilsagn om at oprette en WMD-fri zone i Mellemøsten støtter Unionen et projekt forestået af UNIDIR, med følgende overordnede mål:
— |
bistå med at afbøde regionale tendenser til spredning af WMD |
— |
tilskynde til regionale sikkerhedsordninger og våbenkontrol, ikkespredning og nedrustningsnormer og -processer |
— |
udvikle en mere indgående forståelse af forholdet mellem den WMD-frie zone i Mellemøsten og den aktuelle regionale og internationale udvikling og |
— |
fremme en effektiv, verificerbar, inklusiv og bæredygtig WMD-fri zone i Mellemøsten. |
2. Projektdokumentet i bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projektet.
Artikel 2
1. Den højtstående repræsentant (»HR«) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.
2. Den tekniske gennemførelse af det projekt, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, varetages af UNIDIR, der udfører denne opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med UNIDIR.
Artikel 3
1. Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af det i artikel 1, stk. 1, omhandlede projekt er på 2 099 969 EUR.
2. De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 fastsatte beløb, forvaltes i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for Unionens almindelige budget.
3. Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår Kommissionen en bidragsaftale med UNIDIR. Det skal fremgå af nævnte aftale, at UNIDIR sørger for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.
4. Kommissionen bestræber sig på at indgå den bidragsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i denne proces og om datoen for indgåelse af nævnte aftale.
Artikel 4
1. HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af årlige beskrivende rapporter udarbejdet af UNIDIR. Disse rapporter danner grundlag for den evaluering ved afslutningen af projektet, som Rådet gennemfører.
2. Kommissionen forelægger oplysninger om de finansielle aspekter af gennemførelsen af det projekt, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1.
Artikel 5
1. Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
2. Denne afgørelse udløber 36 måneder efter indgåelsen af bidragsaftalen i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttræden, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale senest på dette tidspunkt.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) Rådets afgørelse (FUSP) 2019/938 af 6. juni 2019 til støtte for en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben (EUT L 149 af 7.6.2019, s. 63).
BILAG
Projekt til støtte for en masseødelæggelsesvåbenfri zone i Mellemøsten (WMD-fri zone i Mellemøsten) i et regionalt sikkerhedsmiljø i udvikling
Mellemøsten er vidne til ændringer og en stigning i ustabiliteten, kilderne til usikkerhed og erhvervelsen og anvendelsen af konventionelle våben samt bekymringer over videre anvendelse og spredning af ikkekonventionelle våben. Som følge af sidstnævnte og andre globale begivenheder undergår det regionale sikkerhedsmiljø betydelige ændringer, som kan få varige virkninger for den regionale og internationale spredning af WMD. UNIDIR's foreslåede projekt vil fremme ikkespredning af WMD, våbenkontrol og nedrustningsnormer og -mål i Mellemøsten ved at støtte initiativet vedrørende en WMD-fri zone i Mellemøsten og regionale sikkerhedsrelevante processer gennem politikrelevant forskning, kapacitetsopbygning og dialog.
Baggrund og begrundelse
Verden over befinder ikkespredningsordningerne sig midt i en krise. I løbet af de seneste to årtier er disse redskaber blevet svækket, i takt med at geopolitiske interesser er blevet prioriteret højere end ikkespredning, våbenkontrol og nedrustningsforanstaltninger. Den manglende vedtagelse af et slutdokument for to på hinanden følgende NPT-gennemgangskonferencer er bare ét eksempel, men en klar demonstration af den krise, som ordningerne i øjeblikket befinder sig i. På denne brede geostrategiske baggrund undergår sikkerhedsmiljøet i Mellemøsten også store forandringer. På nationalt plan førte social uro eller borgerkrig til vedvarende ustabilitet, som forårsagede fordrivelse af befolkninger og dermed påvirkede sikkerheden og stabiliteten i naboregionerne. Den fortsatte ustabilitet påvirkede også regionens regeringers evne til at håndtere udenrigspolitiske spørgsmål såsom deltagelse i multilaterale og regionale initiativer til bekæmpelse af spredning af WMD. På regionalt plan har alliancerne skiftet og vendt op og ned på årelange regionale magtbalancer og -ubalancer. Desuden har foranstaltninger truffet af ekstraregionale aktører såsom militær tilstedeværelse, militære aktiviteter og militær støtte sammen med tilbagetrækninger af militære styrker også rystet sikkerhedsmiljøet i regionen.
Kombinationen af indenlandsk og regional ustabilitet førte til to parallelle processer, der potentielt har varige virkninger for den regionale og internationale spredning af WMD. På den ene side var regionen vidne til en stigning i erhvervelsen og anvendelsen af konventionelle og potentielt ikkekonventionelle våben samt indførelsen (eller truslen om indførelse) af nukleare tærskelkapaciteter, som finder sted på baggrund af de eksisterende WMD-kapaciteter. På den anden side har de regionale stater udvist større vilje til at løse deres regionale sikkerhedsproblemer gennem regionale og subregionale forhandlinger, hvilket illustreres ved Abrahamaftalerne, våbenhvilen i Yemen, den maritime grænsedragningsaftale mellem Israel og Libanon, dialogen mellem Iran og Saudi-Arabien og mellem Iran og De Forenede Arabiske Emirater og de igangværende bestræbelser på i FN at forhandle om en masseødelæggelsesvåbenfri zone i Mellemøsten. Selv om disse to tendenser kan forekomme modstridende med hensyn til deres virkninger for spredning af WMD, kan de meget vel blive ved med udvikle sig parallelt, og det vil de sandsynligvis gøre.
Projektmål
Det foreslåede projekt har fire overordnede mål:
— |
at bistå med at afbøde regionale tendenser til spredning af WMD |
— |
at tilskynde til regionale sikkerhedsordninger og våbenkontrol-, ikkesprednings- og nedrustningsnormer og -processer |
— |
at udvikle en mere indgående forståelse af forholdet mellem en WMD-fri zone i Mellemøsten og den aktuelle regionale og internationale udvikling og |
— |
at fremme en effektiv, verificerbar, inklusiv og bæredygtig WMD-fri zone i Mellemøsten. |
Projekttilgang
Projektet vil anlægge en holistisk tilgang, der omfatter alle forskningskomponenter, indsamler idéer, frembringer nye forslag, kapacitetsopbygning og dialog og arbejder på at nå ud til og inddrage forskellige deltagere og målgrupper. Det foreslåede projekt vil opnå alt dette ved at gennemføre tre arbejdsforløb (resultater) og de dermed forbundne output:
— |
Arbejdsforløb 1: uddybe forståelsen og anerkendelsen af de årsager, motiver og risici, der er forbundet med regional spredning af WMD, for at finde løsninger, som kan øge den regionale sikkerhed og fremme regionale løsninger på spredning af WMD i Mellemøsten. Arbejdsforløb 1 tager sigte på at øge bevidstheden om og forståelsen af de faktorer, der ligger til grund for spredning af WMD i Mellemøsten. Målet er at kortlægge de grundlæggende årsager til spredning af WMD, herunder strategiske, politiske eller andre motiver, samt de dermed forbundne risici og konsekvenser. Det endelige overordnede mål med dette arbejdsforløb er at finde praktiske løsninger, der kan forbedre den regionale sikkerhed og forhindre spredning af WMD i Mellemøsten. Dette omfatter fremme af igangværende og nye regionale sikkerhedsprocesser samt initiativet vedrørende en WMD-fri zone i Mellemøsten, som vil forbyde besiddelse, produktion og anvendelse af WMD i regionen og fremme nedrustnings- og ikkespredningsbestræbelser. Ved at uddybe forståelsen af udfordringerne og udforske potentielle løsninger tager arbejdsforløb 1 sigte på at støtte udviklingen af et mere sikkert og stabilt Mellemøsten. |
— |
Arbejdsforløb 2: opbygge regional kapacitet til at forbedre forståelsen af problemerne og evnen til at finde løsninger i forbindelse med forhandlingerne om og gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten. Formålet med arbejdsforløb 2 er at øge de mellemøstlige landes kapacitet til at engagere sig effektivt i forhandlingerne om og gennemførelsen af regionale sikkerhedsprocesser i almindelighed og en WMD-fri zone i Mellemøsten i særdeleshed. Dette omfatter styrkelse af de regionale aktørers evne til at forstå WMD-spredningsproblemets kompleksitet samt udvikling af deres kapacitet til at finde og gennemføre praktiske løsninger. Aktiviteterne inden for dette arbejdsforløb vil omfatte uddannelses- og kapacitetsopbygningsprogrammer for regeringsembedsmænd, eksperter og andre relevante interessenter samt støtte til udvidelse af målgruppen i regionen. Det overordnede mål er at skabe et mere informeret og engageret regionalt samfund, der er bedre rustet til at tackle udfordringerne i forbindelse med spredning af WMD og fremme regional sikkerhed. Ved at opbygge regional kapacitet og forbedre forståelsen af problemerne tager dette arbejdsforløb sigte på at støtte effektiv forhandling om og gennemførelse af igangværende og nye regionale sikkerhedsprocesser, herunder en WMD-fri zone i Mellemøsten, og i forlængelse heraf tilskynde til andre regionale sikkerhedsordninger og våbenkontrol-, ikkesprednings- og nedrustningsprocesser. |
— |
Arbejdsforløb 3: støtte en effektiv, verificerbar, inklusiv og bæredygtig WMD-fri zone i Mellemøsten. For at sikre, at en WMD-fri zone i Mellemøsten er omfattende, effektiv og verificerbar, vil arbejdsforløb 3 også fokusere på at støtte tekniske og juridiske aspekter vedrørende forhandlingerne om og gennemførelsen af zonen. I sidste ende er målet med dette arbejdsforløb at fremme en WMD-fri zone i Mellemøsten, der er mulig og bæredygtig, dvs. at den kan opnås og vil vedblive med at eksistere og fungere som et centralt redskab til at forbedre den regionale sikkerhed og forhindre spredning af WMD i Mellemøsten. |
Projektaktiviteter og forventede output
Projektet vil gennemføre aktiviteter, afholde arrangementer og offentliggøre rapporter for at fremme de fire hovedaktiviteter i alle tre arbejdsforløb.
Arbejdsforløb 1: uddybe forståelsen og anerkendelsen af de årsager, motiver og risici, der er forbundet med regional spredning af WMD, med sigte på at finde løsninger, der kan øge den regionale sikkerhed og fremme en WMD-fri zone i Mellemøsten som en af løsningerne på spredning af WMD i Mellemøsten. I dette arbejdsforløb vil projektet:
— |
indkalde til to eller flere rundbordsdiskussioner for at drøfte de aktuelle regionale og internationale udviklinger og deres indvirkning på regionale trusselsopfattelser. Dette vil indebære, at eksperter, regeringsembedsmænd og andre relevante interessenter mødes for at udveksle synspunkter om og perspektiver på regionale sikkerhedsudfordringer og for at drøfte, hvordan det regionale samarbejde og den regionale stabilitet kan forbedres |
— |
bedrive forskning, der kortlægger regionale trusselsopfattelser, gennemgår værktøjskassen til opnåelse af våbenkontrol, ikkespredning og nedrustning samt regional sikkerhed og giver bud på, hvordan regionale sikkerhedsprocesser og en WMD-fri zone i Mellemøsten kan håndtere disse udfordringer. Forskningen vil omfatte en samlet analyse af de faktorer, der ligger til grund for spredning af WMD i regionen, samt en undersøgelse af eksisterende regionale sikkerhedsprocessers og -mekanismers styrker og svagheder |
— |
offentliggøre et dokument, der sammenfatter forskningsresultaterne og giver bud på, hvordan årsagerne, motiverne og risiciene i forbindelse med regional spredning af WMD kan afbødes. Dokumentet vil udstikke politiske retningslinjer for forbedring af regionale sikkerhedsprocesser og fremme af en WMD-fri zone i Mellemøsten som et af de vigtigste redskaber til at forhindre spredning af WMD i Mellemøsten. |
Ved at indkalde til rundbordsdiskussioner, bedrive forskning og offentliggøre et dokument tager disse bestræbelser sigte på at øge forståelsen af regionale trusselsopfattelser og finde praktiske løsninger, der kan forbedre den regionale sikkerhed og forhindre spredning af WMD i Mellemøsten.
Arbejdsforløb 2: opbygge regional kapacitet til at forbedre forståelsen af problemerne og evnen til at finde løsninger i forbindelse med forhandlingerne om og gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten. I dette arbejdsforløb vil projektet:
— |
oprette netværk af enkeltpersoner og institutioner, der arbejder med og fremmer regional sikkerhed, herunder med en WMD-fri zone i Mellemøsten, for at styrke forståelsen af problemerne med det formål, at de kan give input til deres nationale politikker og deltage i igangværende og fremtidige drøftelser. Dette vil omfatte etablering af partnerskaber med eksisterende organisationer og initiativer samt støtte til udvikling af nye netværk og alliancer, der arbejder på at fremme en WMD-fri zone i Mellemøsten. Målet er at etablere, styrke og integrere de eksisterende bestræbelser på at fremme en WMD-fri zone i Mellemøsten og maksimere dens indvirkning på den regionale sikkerhed |
— |
tilrettelægge mindst to kapacitetsopbygningsworkshopper for regionale embedsmænd og eksperter for at forbedre forståelsen af problemer vedrørende regional sikkerhed og spredning af WMD og bestræbelser på at løse problemerne, herunder om forhandlingerne om og gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten. Disse workshopper vil give deltagerne uddannelsesmuligheder med henblik på at uddybe deres viden og færdigheder og udvikle praktiske forhandlings- og gennemførelsesløsninger |
— |
vedligeholde og forbedre onlineværktøjerne vedrørende en WMD-fri zone i Mellemøsten på UNIDIR's websted. Dette vil omfatte ajourføring af eksisterende ressourcer og materialer samt udvikling af nye onlineværktøjer og -ressourcer til støtte for fremme og gennemførelse af en WMD-fri zone i Mellemøsten |
— |
oversætte mindst tre publikationer til regionale sprog. Dette vil bidrage til udvikling af terminologi på de lokale sprog og i forlængelse heraf forståelsen blandt nuværende og fremtidige regionale eksperter, øge adgangen til oplysninger og ressourcer vedrørende en WMD-fri zone i Mellemøsten blandt regionale målgrupper og fremme synligheden og forståelsen heraf i regionen. |
Ved at oprette netværk, tilrettelægge kapacitetsopbygningsworkshopper, vedligeholde og forbedre onlineværktøjer og oversætte publikationer tager disse bestræbelser sigte på at fremme regionale sikkerhedsbestræbelser og en WMD-fri zone i Mellemøsten og forbedre den regionale kapacitet til at engagere sig effektivt i forhandlingerne om og gennemførelsen heraf.
Arbejdsforløb 3: fremme en effektiv, verificerbar, inklusiv og bæredygtig WMD-fri zone i Mellemøsten.
— |
offentliggøre mindst tre politiske oplæg om spørgsmål, der er udfordringer i forhandlingerne om og/eller gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten. Oplæggene vil behandle en række spørgsmål vedrørende regional sikkerhed, nedrustning og ikkespredning og redegøre for konsekvenserne af og mulighederne for at tackle disse udfordringer. De vil give en samlet og informeret analyse af de centrale udfordringer, som en WMD-fri zone i Mellemøsten står over for, og bidrage til en vellykket forhandling herom og gennemførelse heraf |
— |
indkalde til mindst to offentlige arrangementer for at drøfte spørgsmål, der er relevante for forhandlingerne om og gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten. Disse arrangementer vil samle eksperter, regeringsembedsmænd og andre relevante interessenter, som skal drøfte og udveksle synspunkter om udfordringerne og mulighederne i forbindelse med en WMD-fri zone i Mellemøsten |
— |
give briefinger om og tilbyde støtte til det igangværende arbejde med en WMD-fri zone i Mellemøsten vedrørende gennemførelsen heraf og andre regionale sikkerhedsprocesser. Dette vil indebære, at der ydes støtte og rådgivning til relevante interessenter. |
Ved at offentliggøre politiske oplæg, indkalde til offentlige arrangementer og give briefinger og yde støtte tager disse bestræbelser sigte på at bidrage til forhandlingerne om og gennemførelsen af en WMD-fri zone i Mellemøsten og til at tackle centrale udfordringer, der kan opstå i disse processer.
Tilsigtet målgruppe
Det foreslåede projekt vil bidrage til våbenkontrol-, nedrustnings- og ikkespredningsbestræbelser både regionalt og internationalt. Den tilsigtede målgruppe omfatter tre overlappende grupper:
— |
politiske beslutningstagere og diplomater i regionen, der arbejder med våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning samt regionale sikkerhedsspørgsmål. Dette omfatter også regionale embedsmænd og eksperter og personer, der arbejder i regionale og multilaterale fora, herunder NPT-, CWC- og BWC-gennemgangskonferencerne og konferencen om en WMD-fri zone i Mellemøsten. Der vil blive lagt særlig vægt på at nå ud til mindre repræsenterede grupper såsom unge politiske beslutningstagere, eksperter, kvinder og videnskabsfolk fra regionen, som ofte ikke er til stede ved drøftelserne |
— |
internationale sikkerhedspolitiske beslutningstagere, diplomater og forskere, navnlig personer med fokus på våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler i Mellemøsten samt en WMD-fri zone i Mellemøsten og regional sikkerhed eller fremspirende teknologier |
— |
mellemøstlige akademikere og praktikere, der søger at spore og forstå den hastigt skiftende dynamik i regionen og dens stater og befolkninger, konsekvenserne af ændrede alliancer og kapaciteter inden for regional sikkerhed og udsigterne til at forebygge og afbøde nuværende og fremtidige kilder til spændinger, konflikter og spredning. |
Tidsramme for projektet
Projektet forventes at blive iværksat medio juli 2023 og fortsætte i 36 måneder. Det forventes at blive afsluttet i juli 2026. Det afsluttende projektnarrativ og de endelige regnskaber vil blive udarbejdet senest i slutningen af 2026.
Projektstyring og -tilsyn
Projektet vil blive gennemført i regi af FN's Institut for Nedrustningsforskning (UNIDIR). UNIDIR er en selvstændig institution inden for rammerne af FN, som blev oprettet i 1980 med det formål at gennemføre uafhængig forskning i nedrustning og dermed forbundne problemer, navnlig internationale sikkerhedsspørgsmål. Den har hjemsted i Genève, har et globalt omdømme og mangeårig ekspertise i WMD-spørgsmål, herunder en omfattende institutionel hukommelse og et arkiv over nedrustningsprocesser, herunder NPT og atomvåbenfri zoner i hele verden, og mange offentligt tilgængelige publikationer, som kan hentes gratis online.
En vigtig del af UNIDIR's funktioner er at indkalde til og fremme uformel dialog mellem forskellige eksperter i nedrustningsspørgsmål, lige fra WMD-spørgsmål til nye og fremspirende våbenteknologier. UNIDIR har derfor et bredt netværk, som det kan trække på, og erfaring med at afholde møder i Genève og andre steder og udarbejde sammenfattende rapporter og følge op på dem.
UNIDIR ledes af en bestyrelse, der også fungerer som rådgivende organ i nedrustningsspørgsmål, og som direktøren for UNIDIR refererer til. Bestyrelsen samler en varieret gruppe af eksperter fra hele verden, som alle arbejder som privatpersoner, og som mødes to gange om året for at gennemgå UNIDIR's materielle og finansielle aktiviteter. Bestyrelsen aflægger årligt rapport om sit arbejde til FN's generalsekretær. UNIDIR's direktør er ansvarlig for UNIDIR's organisation, ledelse og administration, herunder dets materielle forskningsresultater og dets finansielle og administrative processer.
UNIDIR er en selvstændig organisation, den følger FN's finansielle bestemmelser og regulativer, og dens finanser revideres af FN's revisionsudvalg. Alle projektets finanser administreres og forvaltes gennem Umoja og revideres hvert kvartal. UNIDIR aflægger mindst en gang om året og indtil hvert kvartal rapport til de relevante donorer om fremskridt og finanser i forbindelse med det enkelte projekt, afhængigt af den enkelte donors krav.
27.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 161/77 |
RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/1307
af 26. juni 2023
om fastsættelse af de finansielle bidrag, parterne skal betale til Den Europæiske Udviklingsfond som anden tranche for 2023
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til den interne aftale mellem repræsentanterne for regeringerne i Den Europæiske Unions medlemsstater, forsamlet i Rådet, om finansiering af Den Europæiske Unions bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 i overensstemmelse med AVS-EU-partnerskabsaftalen samt om tildeling af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke fjerde del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse (1), særlig artikel 7, stk. 2, sammenholdt med artikel 14, stk. 3,
under henvisning til Rådets forordning (EU) 2018/1877 af 26. november 2018 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond og om ophævelse af forordning (EU) 2015/323 (2), særlig artikel 19, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) skal i henhold til artikel 46 i forordning (EU) 2018/1877 sende Kommissionen sine ajourførte overslag over forpligtelser og betalinger for de instrumenter, den forvalter. |
(2) |
Kommissionen skal i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2018/1877 senest den 15. juni 2023 forelægge et forslag, som angiver beløbet for den anden tranche af bidraget for 2023. |
(3) |
I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1877 skal der ved indkaldelse af bidrag først anvendes de beløb, der er fastsat for tidligere europæiske udviklingsfonde (EUF'er). Der bør derfor foretages en indkaldelse af midler i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1877 for EIB og Kommissionen. |
(4) |
I henhold til artikel 152 i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) skal Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (»Det Forenede Kongerige«) forblive part i EUF indtil ophøret af 11. EUF og alle tidligere uafsluttede EUF'er. I henhold til udtrædelsesaftalens artikel 153 skal Det Forenede Kongeriges andel af frigjorte midler fra projekter under 11. EUF, hvor disse midler er blevet frigjort efter den 31. december 2020, eller tidligere EUF'er dog ikke genanvendes. |
(5) |
Ved Rådets afgørelse (EU) 2022/2242 (3) fastsættes parternes årlige bidrag til EUF for 2023 til 1 800 000 000 EUR for Kommissionen og til 300 000 000 EUR for EIB. |
(6) |
For at sikre en hurtig anvendelse af foranstaltningerne i denne afgørelse bør den træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det bidrag, som parterne skal betale til EUF som anden tranche for 2023, fastsættes til 750 000 000 EUR. Det fordeles med 650 000 000 EUR til Kommissionen og 100 000 000 EUR til EIB.
Artikel 2
Parterne i EUF indbetaler hver især bidragene til EUF til Kommissionen og EIB som anden tranche for 2023 i overensstemmelse med bilaget.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2023.
På Rådets vegne
J. BORRELL FONTELLES
Formand
(1) EUT L 210 af 6.8.2013, s. 1.
(2) EUT L 307 af 3.12.2018, s. 1.
(3) Rådets afgørelse (EU) 2022/2242 af 14. november 2022 om fastsættelse af de finansielle bidrag, som parterne skal betale til Den Europæiske Udviklingsfond med henblik på fondens finansiering med angivelse af loftet for 2024, det årlige beløb for 2023, første tranche for 2023 og et vejledende, ikkebindende overslag over de forventede årlige bidragsbeløb for årene 2025 og 2026 (EUT L 294 af 15.11.2022, s. 17).
BILAG
Anden tranche af EUF-bidragene for 2023 (EUR), som skal indbetales til Kommissionen og EIB
MEDLEMSSTATERNE OG DET FORENEDE KONGERIGE |
Nøgle for 11. EUF i % |
Anden tranche 2023 (EUR) |
I alt |
|
Kommissionen |
EIB |
|||
11. EUF |
11. EUF |
|||
BELGIEN |
3,24927 |
21 120 255 |
3 249 270 |
24 369 525 |
BULGARIEN |
0,21853 |
1 420 445 |
218 530 |
1 638 975 |
TJEKKIET |
0,79745 |
5 183 425 |
797 450 |
5 980 875 |
DANMARK |
1,98045 |
12 872 925 |
1 980 450 |
14 853 375 |
TYSKLAND |
20,57980 |
133 768 700 |
20 579 800 |
154 348 500 |
ESTLAND |
0,08635 |
561 275 |
86 350 |
647 625 |
IRLAND |
0,94006 |
6 110 390 |
940 060 |
7 050 450 |
GRÆKENLAND |
1,50735 |
9 797 775 |
1 507 350 |
11 305 125 |
SPANIEN |
7,93248 |
51 561 120 |
7 932 480 |
59 493 600 |
FRANKRIG |
17,81269 |
115 782 485 |
17 812 690 |
133 595 175 |
KROATIEN |
0,22518 |
1 463 670 |
225 180 |
1 688 850 |
ITALIEN |
12,53009 |
81 445 585 |
12 530 090 |
93 975 675 |
CYPERN |
0,11162 |
725 530 |
111 620 |
837 150 |
LETLAND |
0,11612 |
754 780 |
116 120 |
870 900 |
LITAUEN |
0,18077 |
1 175 005 |
180 770 |
1 355 775 |
LUXEMBOURG |
0,25509 |
1 658 085 |
255 090 |
1 913 175 |
UNGARN |
0,61456 |
3 994 640 |
614 560 |
4 609 200 |
MALTA |
0,03801 |
247 065 |
38 010 |
285 075 |
NEDERLANDENE |
4,77678 |
31 049 070 |
4 776 780 |
35 825 850 |
ØSTRIG |
2,39757 |
15 584 205 |
2 397 570 |
17 981 775 |
POLEN |
2,00734 |
13 047 710 |
2 007 340 |
15 055 050 |
PORTUGAL |
1,19679 |
7 779 135 |
1 196 790 |
8 975 925 |
RUMÆNIEN |
0,71815 |
4 667 975 |
718 150 |
5 386 125 |
SLOVENIEN |
0,22452 |
1 459 380 |
224 520 |
1 683 900 |
SLOVAKIET |
0,37616 |
2 445 040 |
376 160 |
2 821 200 |
FINLAND |
1,50909 |
9 809 085 |
1 509 090 |
11 318 175 |
SVERIGE |
2,93911 |
19 104 215 |
2 939 110 |
22 043 325 |
DET FORENEDE KONGERIGE (*1) |
14,67862 |
95 411 030 (*1) |
14 678 620 |
110 089 650 (*1) |
EU-27 OG DET FORENEDE KONGERIGE I ALT |
100,00 |
650 000 000 |
100 000 000 |
750 000 000 |
(*1) I overensstemmelse med artikel 153 i udtrædelsesaftalen anmodede Det Forenede Kongerige i marts 2023 formelt Kommissionen om tilbagebetaling i 2023 af deres udestående del af reserverne i 10. og 11. EUF ved at udligne Det Forenede Kongeriges udestående bidrag til EUF for 2023 (anden og tredje tranche, dvs. et samlet beløb på 154,12 mio. EUR). Der vil blive taget hensyn til denne udligning i de pågældende betalingsinstrukser.