ISSN 1977-0634 |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
L 280 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Retsforskrifter |
63. årgang |
|
|
|
(1) EØS-relevant tekst. |
DA |
De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode. Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter
FORORDNINGER
28.8.2020 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 280/1 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1231
af 27. august 2020
om formatet for og vejledningen vedrørende de årlige rapporter om undersøgelsesresultaterne og om formatet for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger, der er omhandlet i henholdsvis artikel 22 og 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 22, stk. 3, andet afsnit, og artikel 23, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
I henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031 skal medlemsstaterne foretage risikobaserede undersøgelser for forekomst af EU-karantæneskadegørere og tegn og symptomer på skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29, eller foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til artikel 30, stk. 1, i områder, hvor den pågældende skadegørers forekomst ikke var kendt, og indberette resultaterne af disse undersøgelser til Kommissionen og de øvrige medlemsstater hvert år. |
(2) |
I henhold til artikel 24 i forordning (EU) 2016/2031 skal medlemsstaterne en gang om året ligeledes foretage de undersøgelser af prioriterede skadegørere, som er omhandlet i artikel 22, stk. 1, og artikel 22, stk. 2. |
(3) |
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) har efter anmodning fra Kommissionen udviklet en værktøjskasse for overvågning af planteskadegørere med skadegørerundersøgelseskort (»pest survey cards«) og specifikke retningslinjer for en statistisk velfunderet og risikobaseret tilgang til undersøgelse af skadegørere og specifikke oplysninger om undersøgelser for specifikke skadegørere. Formålet med denne værktøjskasse er at bistå medlemsstaterne ved udformningen og gennemførelsen af undersøgelser for at sikre en sammenhængende tilgang på hele Unionens område. |
(4) |
For at sikre en ensartet præsentation af medlemsstaternes undersøgelsesresultater bør der vedtages et standardformat for den årlige rapport for alle relevante skadegørere, herunder vejledning i udfyldelsen heraf. Dette format bør baseres på de elementer, der er anført i artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) 2016/2031, og på de gældende undersøgelseskrav, der er fastsat i gennemførelsesretsakterne vedtaget i henhold til forordning (EU) 2016/2031, for specifikke skadegørere, samt på de respektive skadegørerundersøgelseskort og, hvor det er relevant, specifikke retningslinjer udviklet af EFSA med henblik herpå. For at sikre en samlet tilgang bør formatet dække de undersøgelser af EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i de områder, hvor skadegørere vides og ikke vides at forekomme i Unionen. |
(5) |
For nogle skadegørere stilles det imidlertid i visse gennemførelsesretsakter til forordning (EU) 2016/2031 krav om gennemførelse af statistisk baserede undersøgelser. I forbindelse med visse skadegørere kan medlemsstaterne beslutte at anvende den statistisk baserede metode. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastlægge et specifikt format for de statistisk baserede undersøgelser, da det vil være en bedre egnet til at præsentere elementerne i sådanne undersøgelser. |
(6) |
Det pågældende format for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger for anvendelse af de elementer, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031, på specifikke skadegørerrisici, bør baseres på medlemsstaternes hidtidige erfaringer med udformning, gennemførelse, indberetning og præsentation af undersøgelser og autoritetens skadegørerundersøgelseskort og, hvor det er relevant, retningslinjerne for overvågning af specifikke skadegørere. |
(7) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Format for og vejledning vedrørende den årlige rapport om undersøgelsesresultaterne
1. Formatet for og vejledningen vedrørende medlemsstaternes årlige rapporter til Kommissionen om resultaterne af de undersøgelser af skadegørere, som er omhandlet i artikel 22 og 24 i forordning (EU) 2016/2031, er fastsat i bilag I til denne forordning.
2. I overensstemmelse med formatet og vejledningen som omhandlet i stk. 1 skal de årlige rapporter om undersøgelsesresultaterne indeholde følgende dele:
a) |
Del I: Generelle oplysninger om undersøgelsesresultaterne |
b) |
Del II: Præsentation af undersøgelsesresultaterne |
c) |
Del III: Sammenfatning af undersøgelsesresultaterne og opdatering af status for skadegørere. |
Artikel 2
Format for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger for anvendelse af elementerne vedrørende specifikke skadegørerrisici
1. Formatet for de flerårige undersøgelsesprogrammer og de praktiske ordninger for anvendelse af elementerne i artikel 23, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031 på de specifikke skadegørerrisici er fastsat i bilag II.
2. Skabelonen for de flerårige undersøgelsesprogrammer indeholder følgende dele:
a) |
Del I: Generelle oplysninger |
b) |
Del II: Skabeloner for de flerårige undersøgelsesprogrammer. |
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. august 2020.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
BILAG I
Format for og vejledning vedrørende den årlige rapport om undersøgelser, som er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) 2016/2031
DEL I
Generelle oplysninger om resultaterne af de undersøgelser, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a)
Skabelonen vedrørende generelle oplysninger om resultaterne af de undersøgelser, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a):
»Generelle oplysninger om undersøgelsesresultaterne i [år]
— |
Medlemsstat: |
— |
Kompetent myndighed: |
— |
Kontaktperson (navn, stilling i den kompetente myndighed, organisationens navn, telefonnummer og funktionel e-mailkonto): |
— |
Organisationer, der deltager i undersøgelsesprogrammet, herunder laboratorier: |
— |
Offentligt tilgængelig sammenfatning af resultaterne (500-3 000 ord):
|
DEL II
Format for og vejledning om, hvordan resultaterne af de undersøgelser, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), indberettes
Skabelonerne og vejledningen om, hvordan resultaterne af de undersøgelser, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), indberettes:
1. Elementer i den årlige rapport om EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme
1.1. Skabelon
»Rapport om årlige undersøgelsesresultater i [år] for EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme
1. Skadegørere undersøgt i grupper |
2. Skadegørere |
3. Geografisk placering |
4. Undersøgelsessteder |
5. Risikoområder |
6. Område for målpopulationen |
7. Undersøgt område for målpopulationen (%) |
8. Plantemateriale/vare |
9. Liste over plantearter |
10. Tidspunkter |
11. Oplysninger om undersøgelsen: A) Antal visuelle undersøgelser, pr. gruppe, hvis det er relevant B) Antal prøver i alt C) Antal symptomfrie prøver, hvis det er relevant D) Type fælder (eller anden alternativ metode (f.eks. sweepnet)) E) Antal fælder (eller anden alternativ metode) F) Antal indfangningssteder (hvis forskelligt fra antal fælder eller alternativ metode) G) Type test (f.eks. mikroskopisk identifikation, PCR, ELISA osv.) H) Samlet antal test I) Andre foranstaltninger (f.eks. sporhunde, droner, helikoptere, oplysningskampagner osv.) J) Antal andre foranstaltninger. |
Resultater/Udbrud (skal knyttes til EUROPHYT-Outbreaks) |
14. Bemærkninger |
||||||||||||
12. Antal positive resultater pr. skadegører |
13. Anmeldelsesnummer/-numre for udbrud, jf. gennemførelsesforordning (EU) 2019/1715 |
|||||||||||||||||||||||
Beskrivelse |
Nummer |
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
J |
Nummer/numre |
Dato/datoer |
|||||||||||
Gruppe 1 — Godkendte produktionssteder |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Gruppe n |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||||
|
Skadegører 1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegører 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegører 3 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Skadegører n |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
«
1.2. Vejledning i udfyldelse af skabelonen
I kolonne 1: Med undtagelse af »Gruppe 1 — godkendte produktionssteder« er det valgfrit at indberette pr. gruppe af skadegørere. Hvis det er relevant, angiv den undersøgte gruppe af skadegørere samlet (f.eks. skadegørere på citrusfrugter, løvskove, nåleskove, korn, kartofler, og andre (angiv nærmere)). I de tilfælde, hvor en skadegører indgår i flere grupper, indberettes oplysningerne for den pågældende skadegører i hver gruppe.
For »Gruppe 1 — godkendte produktionssteder« angives listen over skadegørere, for hvilke der er foretaget undersøgelser, og resultaterne af undersøgelsen, idet der anvendes mere end én række, når det er nødvendigt for at angive forskellige undersøgelsessteder i kolonne 4 »Undersøgelsessteder«. I denne gruppe angives data pr. skadegører uden aggregering på gruppeniveau. Godkendte produktionssteder er de steder, hvis operatør har fået tilladelse af den kompetente myndighed til at udstede plantepas.
I kolonne 2: Angiv skadegørerens videnskabelige navn (som anført i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 eller i en specifik foranstaltning vedrørende en given skadegører) ved brug af én række pr. skadegører.
I kolonne 3: Angiv de geografiske steder, hvor undersøgelsen fandt sted, om muligt ved brug af de tilgængelige lavere NUTS-niveauer. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører. Det er også muligt at bruge så mange rækker som antallet af angivne steder, hvis det er relevant.
I kolonne 4: Angiv kun undersøgelsesstederne ved brug af flere rækker pr. skadegører, hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere, og angiv antal undersøgte steder. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører og angive det samlede antal undersøgelsessteder. Ved anvendelse af »andet« angives, hvad det er:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |
2. |
Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
3. |
Fysisk lukkede betingelser: 3.1. drivhus, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
I kolonne 5, 6 og 7: Frivilligt eller, hvis det er relevant, under overholdelse af specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere.
I kolonne 5: Angiv, hvilke risikoområder der er identificeret baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder.
I kolonne 6: Angiv det samlede område, der er dækket af målpopulationen (ha) i medlemsstaten.
I kolonne 7: Angiv andelen af det undersøgte område for målpopulationen (undersøgt område/område for målpopulation) i procent.
I kolonne 8: Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vektor, vand eller andet og beskriv den specifikke situation. Angiv kun resultaterne i flere rækker pr. skadegører, hvis listen over de varer, der skal undersøges, præciseres i det specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere.
I kolonne 9: Angiv listen over plantearter/slægter, der blev undersøgt. Brug kun én række pr. planteart/slægt, hvis det kræves i henhold til det specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere.
I kolonne 10: Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører.
I kolonne 11: Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere for de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. Med undtagelse af antallet af visuelle undersøgelser, der kan indberettes pr. gruppe, skal alle andre data indberettes pr. skadegører, medmindre der angives en begrundelse for indberetning pr. gruppe i kolonne 14 (»Bemærkninger«). Hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere, anvendes flere rækker (f.eks. til indberetning af forskellige typer test og antal).
I kolonne 12: Angiv antal positive resultater pr. skadegører. Dette antal kan afvige fra antallet af udbrud, når der indgår flere positive resultater i en anmeldelse af udbrud.
I kolonne 13: Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted.
I kolonne 14: Angiv andre oplysninger, der måtte være relevante, og i påkommende tilfælde oplysninger om resultater af undersøgelser af symptomfrie planter med positive resultater.
2. Elementer i den årlige rapport om statistisk baserede årlige undersøgelsesresultater for EU-karantæneskadegørere i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme, i forbindelse med gennemførte statistisk baserede undersøgelser
2.1. Skabelon
»Rapport af statistisk baserede årlige undersøgelsesresultater for visse EU-karantæneskadegørere og visse skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i [år] (valgfrit, medmindre andet udtrykkeligt kræves i henhold til lovgivningen og anvendelsen heraf træder i stedet for anvendelsen af skabelon 1.1)
1. Skadegører |
2. Geografisk placering |
3. Undersøgelsessteder |
4. Tidspunkter |
A. Undersøgelsesdefinition (inputparametre for RiBESS+) |
B. Prøveudtagning |
C. Resultaterne af undersøgelsen |
22. Bemærkninger |
||||||||||||||||||||||||||||
5. Målpopulation |
6. Epidemiologiske enheder |
7. Påvisningsmetoder |
8. Prøveudtagningseffektivitet |
9. Metodefølsomhed |
10. Risikofaktorer (aktiviteter, lokaliteter og områder) |
11. Antal inspicerede epidemiologiske enheder |
12. Antal visuelle undersøgelser |
13. Antal prøver |
14. Antal fælder |
15. Antal indfangningssteder |
16. Antal test |
17 Antal andre foranstaltninger |
18 Resultater |
19. Anmeldelsesnummer/-numre for de anmeldte udbrud i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2019/1715 |
20. Opnået konfidensniveau |
21. Udgangsprævalens |
|||||||||||||||||||
Værtsarter |
Areal (ha eller anden relevant enhed) |
Inspektionsenheder |
Beskrivelse |
Enheder |
Visuelle undersøgelser |
Indfangning |
Testning |
Andre foranstaltninger |
Risikofaktor |
Risikoniveauer |
Antal lokaliteter |
Relative risici |
Andel af værtsplantepopulationen |
Positiv |
Negativ |
Ubestemt |
Nummer/numre |
Dato/datoer |
|||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
«
2.2. Vejledning i udfyldelse af skabelonen
Forklar de underliggende antagelser for undersøgelsens udformning pr. skadegører. Sammenfat og begrund:
— |
målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne |
— |
påvisningsmetoden og metodefølsomheden |
— |
risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen. |
I kolonne 1: Angiv skadegørerens videnskabelige navn (som anført i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 eller i en specifik foranstaltning vedrørende en given skadegører).
I kolonne 2: Angiv de geografiske steder, hvor undersøgelsen fandt sted, om muligt ved brug af de tilgængelige lavere NUTS-niveauer.
I kolonne 3: Angiv undersøgelsesstederne ved brug af flere rækker pr. skadegører, hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere. Indberet altid de undersøgelser, der er gennemført på godkendte produktionssteder, i en anden række. Ved anvendelse af »andet« angives, hvad det er:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |
2. |
Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
3. |
Fysisk lukkede betingelser: 3.1. drivhus, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
I kolonne 4: Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført.
I kolonne 5: Angiv den valgte målpopulation og listen over værtsarter og område, der er omfattet af undersøgelsen. Målpopulationen defineres som en række inspektionsenheder. Dens størrelse udtrykkes typisk i hektar for landbrugsarealer, men kan også udtrykkes i partier, marker, væksthuse osv. Begrund valget i de underliggende antagelser. Angiv de undersøgte inspektionsenheder. »Inspektionsenhed«: planter, plantedele, varer, materialer, skadegørervektorer, som er blevet undersøgt for at identificere og påvise forekomst af skadegørere. Hvis oplysninger om området for målpopulationen ikke er tilgængelige, angiv N/A og antal inspektionsenheder i målpopulationen.
I kolonne 6: Angiv de undersøgte epidemiologiske enheder med beskrivelse og måleenhed. »Epidemiologisk enhed«: et homogent område, hvor interaktionerne mellem skadegøreren, værtsplanterne og de abiotiske og biotiske faktorer og forhold vil føre til samme epidemiologi, hvis skadegøreren forekommer. De epidemiologiske enheder er en underopdeling af målpopulationen, og de er epidemiologisk homogene med mindst én værtsplante. I nogle tilfælde kan hele værtsplantepopulationen i en region/et område/et land defineres som en epidemiologisk enhed. Det kan være NUTS-regioner, byområder, skove, rosenhaver eller bedrifter eller hektarer. Valget begrundes i de underliggende antagelser.
I kolonne 7: Angiv de anvendte metoder i forbindelse med undersøgelsen, herunder antallet af aktiviteter i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige.
I kolonne 8: Angiv et skøn over prøveudtagningseffektiviteten. Ved prøveudtagningseffektivitet forstås sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante. For vektorer er det metodens effektivitet med hensyn til at indfange en positiv vektor, når den forekommer i undersøgelsesområdet. For jord er det effektiviteten af udtagningen af en jordprøve, hvori skadegøreren forekommer, når skadegøreren forekommer i undersøgelsesområdet.
I kolonne 9: »Metodefølsomhed«: sandsynligheden for, at en metode kan påvise forekomst af skadegørere. Metodefølsomheden defineres som sandsynligheden for, at en virkelig positiv vært påvises og bekræftes som positiv, og den ikke er fejlidentificeret. Det er forholdet mellem prøveudtagningseffektiviteten (dvs. sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante) og den diagnostiske følsomhed (karakteriseret ved de visuelle undersøgelser og/eller laboratorietest, der anvendes i identifikationsprocessen).
I kolonne 10: Angiv risikofaktorerne i forskellige rækker ved brug af så mange rækker som nødvendigt. Angiv for hver risikofaktor risikoniveauet og den tilsvarende relative risiko og andelen af værtsplantepopulationen.
I kolonne B: Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere for de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. De oplysninger, der skal anføres i disse kolonner, vedrører oplysningerne i kolonne 7 »Påvisningsmetoder«.
I kolonne 15: Angiv antal indfangningssteder, hvis dette antal afviger fra antal fælder (kolonne 14) (f.eks. hvis den samme fælde anvendes forskellige steder).
I kolonne 18: Angiv antal prøver, der er fundet positive eller negative, og ubestemte prøver. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel osv.).
I kolonne 19: Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted.
I kolonne 20: Angiv undersøgelsens følsomhed som defineret i ISPM 31. Det opnåede konfidensniveau med hensyn til status som fri for skadegørere beregnes på grundlag af udførte undersøgelser (og/eller prøveudtagninger) i forhold til metodefølsomheden og udgangsprævalensen.
I kolonne 21: Angiv udgangsprævalensen på grundlag af et skøn foretaget forud for undersøgelsen af den sandsynlige faktiske forekomst af skadegøreren på marken. Udgangsprævalensen er fastsat som et mål for undersøgelsen og svarer til den afvejning, som de ansvarlige for risikostyringen foretager, mellem risikoen for at have skadegøreren og de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelsen. For en sporingsundersøgelse fastsættes typisk en værdi på 1 %.
DEL III
Elementer i den årlige rapport om sammenfatning af undersøgelsesresultaterne og opdatering af status for de undersøgte skadegørere som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra c)
I rapporten sammenfattes undersøgelsesresultaterne, og status for hver skadegører, der indgår i den årlige undersøgelse, opdateres i overensstemmelse med den internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger (ISPM 8) og følgende skabelon:
»Opdatering af status for skadegørere for hver skadegører, der indgår i den årlige undersøgelse, i overensstemmelse med den internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger (ISPM 8)
|
Skadegører |
Status for skadegørere ved indledningen af undersøgelsen |
Opdateret status for skadegørere efter den årlige undersøgelse |
1. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
n |
|
|
|
«
BILAG II
Format for de flerårige undersøgelsesprogrammer som omhandlet i artikel 23 i forordning (EU) 2016/2031 og de praktiske ordninger for anvendelse af de elementer, der er fastsat i samme artikel
DEL I
Generelle oplysninger som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)
1. Skabelon
Generelle oplysninger for [år]
— |
Medlemsstat: |
— |
Kompetent myndighed: |
— |
Kontaktperson (navn, stilling i den kompetente myndighed, organisationens navn, telefonnummer og funktionel e-mailkonto): |
— |
Specifikt mål for hvert år i det flerårige undersøgelsesprogram (for yderligere oplysninger, se litra a) i afsnittet nedenfor, »Praktiske ordninger«): |
— |
Begrundelse i henhold til artikel 22, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031, hvis visse EU-karantæneskadegørere, skadegørere, der midlertidigt kan betegnes som EU-karantæneskadegørere, eller prioriterede skadegørere ikke indgår i det flerårige undersøgelsesprogram (undersøgelse en gang om året) (for yderligere oplysninger, se litra b) i afsnittet nedenfor, »Praktiske ordninger«:
|
— |
Metoder til registrering og indberetning af de indsamlede oplysninger (for yderligere oplysninger, se litra c) i afsnittet nedenfor, »Praktiske ordninger«: |
— |
Sammenfatning udarbejdet af medlemsstaten til den brede offentlighed (til offentliggørelse på Kommissionens websted, mellem 350-2 000 ord) (for yderligere oplysninger, se litra d) i afsnittet nedenfor, »Praktiske ordninger«): |
2. Praktiske ordninger
a) |
Beskriv kort og angiv årsagen til fordelingen af skadegørerne i de 5-7 år i det flerårige program. |
b) |
I overensstemmelse med artikel 22, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2016/2031 anføres begrundelser for hver skadegører, der ikke er omfattet af det flerårige undersøgelsesprogram. |
c) |
I oplysningerne om de metoder, der anvendes til registrering og indberetning af de indsamlede oplysninger, gives en kort beskrivelse af de vigtigste metoder, der anvendes i forbindelse med gennemførelse og indberetning af undersøgelserne på medlemsstatens område. |
d) |
I sammenfatningen til den brede offentlighed angives følgende:
|
DEL II
Skabeloner for flerårige undersøgelsesprogrammer som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b)
1. Elementer i det flerårige undersøgelsesprogram om EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme
1.1. Skabelon
»Flerårigt undersøgelsesprogram for [år] vedrørende EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme
1. År |
2. Skadegører undersøgt i grupper |
3. Skadegører |
4. Geografisk placering |
5. Undersøgelsessteder |
6. Risikoområder |
7. Plantemateriale/vare |
8. Liste over plantearter |
9. Tidspunkter |
10. Oplysninger om undersøgelsen: A) Antal visuelle undersøgelser pr. gruppe B) Antal prøver i alt C) Antal symptomfrie prøver, hvis det er relevant D) Type fælder (eller anden alternativ metode (f.eks. sweepnet)) E) Antal fælder (anden indsamlingsmetode) F) Antal indfangningssteder (hvis forskelligt fra date indberettet under E)) G) Type test (f.eks. mikroskopisk identifikation, PCR osv.) H) Antal test I) Andre foranstaltninger (f.eks. sporhunde, droner, helikoptere, oplysningskampagner osv.) J) Antal andre foranstaltninger. |
11. Bemærkninger |
||||||||||
Beskrivelse |
Nummer |
|||||||||||||||||||
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
I |
J |
|||||||||||
År 1 |
Gruppe 1 - Godkendte produktionssteder |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Gruppe 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
År n |
Gruppe 1 - Godkendte produktionssteder |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Gruppe 2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
«
1.2. Praktiske ordninger
I kolonne 2: Med undtagelse af »Gruppe 1 — godkendte produktionssteder« er det valgfrit at planlægge undersøgelserne pr. gruppe af skadegørere. Hvis det er relevant, angiv den gruppe af skadegørere, som skal undersøges, samlet (f.eks. skadegørere på citrusfrugter, løvskove, nåleskove, korn, kartofler, og andre (angiv nærmere)). I de tilfælde, hvor en skadegører skal indgå i flere grupper, angives oplysningerne for den pågældende skadegører i hver gruppe i programmet.
For »Gruppe 1 — godkendte produktionssteder« angives listen over skadegørere, for hvilke der foretages undersøgelser, og resultaterne af undersøgelsen, idet der anvendes mere end én række, når det er nødvendigt for at angive forskellige undersøgelsessteder i kolonne 5 »Undersøgelsessteder«. I denne gruppe angives data pr. skadegører uden aggregering på gruppeniveau. Godkendte produktionssteder er de steder, hvis operatør har fået tilladelse af den kompetente myndighed til at udstede plantepas.
I kolonne 3: Angiv skadegørerens videnskabelige navn (som anført i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 eller i en specifik foranstaltning vedrørende en given skadegører) ved brug af én række pr. skadegører.
I kolonne 4: Angiv de geografiske steder, hvor undersøgelsen vil finde sted, om muligt ved brug af de lavere NUTS-niveauer, der er tilgængelige på dette tidspunkt. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes i grupper, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører. Det er også muligt at bruge så mange rækker som antallet af angivne steder, hvis det er relevant.
I kolonne 5: Angiv undersøgelsesstederne ved brug af flere rækker pr. skadegører, hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere, og angiv antal steder, der skal undersøges. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører og angive det samlede antal undersøgelsessteder. Ved anvendelse af »andet« angives, hvad det er:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |
2. |
Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
3. |
Fysisk lukkede betingelser: 3.1. drivhus, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
I kolonne 6: Frivilligt eller, hvis det er relevant, under overholdelse af specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere. Angiv risikoområderne baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder.
I kolonne 7: Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vektor, vand eller andet og beskriv den specifikke situation. Angiv kun de planlagte aktiviteter pr. vare i programmet ved brug af flere rækker, hvis listen over de varer, der skal undersøges, præciseres i det specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere.
I kolonne 8: Angiv listen over plantearter/slægter, der vil blive undersøgt. Hvis det kræves i henhold til det specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere, skal listen over plantearter/slægter angives i programmet i forskellige rækker for hver planteart/slægt.
I kolonne 9: Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne vil blive gennemført. Hvis skadegørere indberettes pr. gruppe, er det muligt at aggregere dataene for alle skadegørerne i gruppen i én række. Hvis skadegørere ikke indberettes i grupper, er det muligt at aggregere dataene i én række pr. skadegører.
I kolonne 10: Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke vil være tilgængelige. Det er kun muligt at aggregere dataene fra denne kolonne på samme niveau for gruppen af skadegørere for antallet af visuelle undersøgelser. Hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere, anvendes forskellige rækker (f.eks. plan for anvendelse af forskellige typer test og antal).
2. Relevante elementer i det flerårige undersøgelsesprogram vedrørende statistisk baserede undersøgelser af EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme, i forbindelse med gennemførelsen af statistisk baserede undersøgelser
I det flerårige undersøgelsesprogram sammenfattes og begrundes undersøgelsen, herunder dens inputparametre, og den planlagte prøveudtagning.
2.1. Skabelon
»Statistisk baserede undersøgelsesprogrammer i [år] for EU-karantæneskadegørere og skadegørere, der er omfattet af foranstaltningerne i artikel 29 og 30 i forordning (EU) 2016/2031, i områder, hvor skadegørerne ikke vides at forekomme
1. År |
2. Skadegører |
3. Geografisk placering |
4. Undersøgelsessteder |
5. Tidspunkter |
A. Undersøgelsesdefinition (inputparametre for RiBESS+) |
B. Planlagt prøveudtagning |
19. Forventet konfidensniveau |
20. Udgangsprævalens |
21. Bemærkninger |
|||||||||||||||||||||
6. Målpopulation |
7. Epidemiologiske enheder |
8. Planlagte påvisningsmetoder |
9. Prøveudtagningseffektivitet |
10. Metodefølsomhed |
11. Risikofaktorer (aktiviteter, lokaliteter og områder) |
12. Antal epidemiologiske enheder, der skal inspiceres |
13. Antal undersøgelser |
14. Antal prøver |
15. Antal fælder |
16. Antal indfangningssteder |
17. Antal test |
18. Antal andre foranstaltninger |
||||||||||||||||||
Værtsarter |
Areal (ha eller anden relevant enhed) |
Antal inspektionsenheder |
Beskrivelse |
Enheder |
Visuelle undersøgelser |
Indfangning |
Testning |
Andre foranstaltninger |
Risikofaktorer |
Risikoniveauer |
Antal lokaliteter |
Relative risici |
Andel af værtsplantepopulationen |
|||||||||||||||||
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
N |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
N |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
«
2.2. Praktiske ordninger
Forklar de underliggende antagelser for undersøgelsens udformning pr. skadegører. Sammenfat og begrund:
— |
målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne |
— |
påvisningsmetoden og metodefølsomheden |
— |
risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen. |
I kolonne 2: Angiv skadegørerens videnskabelige navn (som anført i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/2072 eller i en specifik foranstaltning vedrørende en given skadegører).
I kolonne 3: Angiv de geografiske steder, hvor undersøgelsen vil finde sted, om muligt ved brug af de tilgængelige lavere NUTS-niveauer.
I kolonne 4: Angiv undersøgelsesstederne ved brug af flere rækker pr. skadegører, hvis det kræves i henhold til de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af skadegørere. Planlæg altid de undersøgelser, der gennemføres på godkendte produktionssteder, i en anden række. Ved anvendelse af »andet« angives, hvad det er:
1. |
Friland (produktionsområde): 1.1. mark (agerjord, græsarealer), 1.2. frugtplantage/vinmark, 1.3. planteskole, 1.4. skov. |
2. |
Friland (andet): 2.1. private haver, 2.2. offentlige steder, 2.3. beskyttet område, 2.4. vilde planter i andre områder end beskyttede områder, 2.5. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien, vådområder, kunstvandings- og dræningsanlæg osv.). |
3. |
Fysisk lukkede betingelser: 3.1. drivhus, 3.2. privat sted bortset fra drivhus, 3.3. offentligt sted bortset fra drivhus, 3.4. andet, med specifikation i hvert enkelt tilfælde (f.eks. havecenter, handelsområder, der anvender emballagemateriale af træ, træindustrien). |
I kolonne 5: Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne vil blive gennemført.
I kolonne 6: Angiv den valgte målpopulation og listen over værtsarter og område, der er omfattet af undersøgelsen. Målpopulationen defineres som en række inspektionsenheder. Dens størrelse udtrykkes typisk i hektar for landbrugsarealer, men kan også udtrykkes i partier, marker, væksthuse osv. Begrund valget i de underliggende antagelser i kolonne 21 (»Bemærkninger«). Angiv de undersøgte inspektionsenheder. »Inspektionsenhed«: planter, plantedele, varer, materialer, skadegørervektorer, som undersøges for at identificere og påvise forekomst af skadegørere. Hvis oplysninger om området for målpopulationen ikke er tilgængelige, angiv N/A og antal inspektionsenheder i målpopulationen.
I kolonne 7: Angiv de epidemiologiske enheder, der skal undersøges, med beskrivelse og måleenhed. En epidemiologisk enhed defineres som et homogent område, hvor interaktionerne mellem skadegøreren, værtsplanterne og de abiotiske og biotiske faktorer og forhold vil føre til samme epidemiologi, hvis skadegøreren forekommer. De epidemiologiske enheder er en underopdeling af målpopulationen, og de er epidemiologisk homogene med mindst én værtsplante. I nogle tilfælde kan hele værtsplantepopulationen i en region/et område/et land defineres som en epidemiologisk enhed. Det kan være NUTS-regioner, byområder, skove, rosenhaver eller bedrifter eller hektarer. Valget begrundes i de underliggende antagelser.
I kolonne 8: Angiv de metoder, der anvendes i forbindelse med undersøgelsen, herunder antallet af aktiviteter i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de specifikke lovkrav vedrørende undersøgelsen af de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige. Angiv ja/nej i »Visuelle undersøgelser« og anfør nærmere oplysninger om metoder til indfangning, testning og andre foranstaltninger.
I kolonne 9: Angiv et skøn over prøveudtagningseffektiviteten. Ved prøveudtagningseffektivitet forstås sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante. For vektorer er det metodens effektivitet med hensyn til at indfange en positiv vektor, når den forekommer i undersøgelsesområdet. For jord er det effektiviteten af udtagningen af en jordprøve, hvori skadegøreren forekommer, når skadegøreren forekommer i undersøgelsesområdet.
I kolonne 10: »Metodefølsomhed« defineres som sandsynligheden for, at en metode kan påvise forekomst af skadegørere. Metodefølsomheden defineres som sandsynligheden for, at en virkelig positiv vært påvises og bekræftes som positiv, og den ikke er fejlidentificeret. Det er forholdet mellem prøveudtagningseffektiviteten (dvs. sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante) og den diagnostiske følsomhed (karakteriseret ved den visuelle undersøgelse og/eller laboratorietest, der anvendes i identifikationsprocessen).
I kolonne 11: Angiv risikofaktorerne i forskellige rækker ved brug af så mange rækker som nødvendigt. Angiv for hver risikofaktor risikoniveauet og den tilsvarende relative risiko og andelen af værtsplantepopulationen.
I kolonne B: Angiv antallet af planlagte aktiviteter og aktivitetstypen. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige. De oplysninger, der skal anføres i disse kolonner, vedrører oplysningerne i kolonne 8 »Planlagte påvisningsmetoder«.
I kolonne 16: Angiv antal indfangningssteder, hvis dette antal afviger fra antal fælder (kolonne 15) (f.eks. hvis den samme fælde anvendes forskellige steder).
I kolonne 20: Angiv undersøgelsens følsomhed som defineret i ISPM 31. Det opnåede konfidensniveau med hensyn til status som fri for skadegørere beregnes på grundlag af udførte undersøgelser (og/eller prøveudtagninger) i forhold til metodefølsomheden og udgangsprævalensen.
I kolonne 21: Angiv udgangsprævalensen på grundlag af et skøn foretaget forud for undersøgelsen af den sandsynlige faktiske forekomst af skadegøreren på marken. Udgangsprævalensen er fastsat som et mål for undersøgelsen og svarer til den afvejning, som de ansvarlige for risikostyringen foretager, mellem risikoen for at have skadegøreren og de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelsen. For en sporingsundersøgelse fastsættes typisk en værdi på 1 %.
AFGØRELSER
28.8.2020 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 280/18 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1232
af 27. august 2020
om godkendelse af den effektive generatorfunktion, som anvendes i 12V-motorgeneratorer bestemt til brug i visse personbiler og lette erhvervskøretøjer, herunder visse hybride elkøretøjer og køretøjer, som kan anvende alternative brændstoffer, som en innovativ teknologi i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (1), særlig artikel 11, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Den 27. november 2019 indgav fabrikanterne Bayerische Motoren Werke AG, Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Ford-Werke GmbH, Honda Motor Europe Ltd, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover Ltd., Opel Automobile GmbH-PSA, Automobiles Citroen, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge og leverandørerne SEG Automotive Germany GmbH og Valeo Electrification Systems i fællesskab en anmodning (»anmodningen«), jf. artikel 12a i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 (2) om ændring af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/785 (3) med henblik på at udvide dens gyldighed til at omfatte betingelserne omhandlet i Worldwide Harmonised Light Vehicles Test Procedure (WLTP) som fastsat i Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 (4) og til at inkludere anvendelsen af den innovative teknologi til brug i visse hybride elkøretøjer med ikke-ekstern opladning (NOVC-HEV'er) samt i visse NOVC-HEV'er og personbiler med intern forbrændingsmotor, som kan anvende visse alternative brændstoffer, i gennemførelsesafgørelsens anvendelsesområde. |
(2) |
Den 27. november 2019 indgav fabrikanterne Daimler AG, FCA Italy S.p.A, Hyundai Motor Europe Technical Center GmbH, Jaguar Land Rover LTD, Opel Automobile GmbH-PSA, Automobiles Citroën, Automobiles Peugeot, PSA Automobiles SA, Renault, Volkswagen AG, Volkswagen AG Nutzfahrzeuge og leverandørerne SEG Automotive Germany GmbH, Mitsubishi Electric Corporation og Valeo Electrification Systems i fællesskab en ansøgning (»ansøgningen«) om godkendelse som en innovativ teknologi i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2019/631 af den effektive generatorfunktion i 12V-motorgeneratorer bestemt til brug i visse lette erhvervskøretøjer med intern forbrændingsmotor, der kan anvende benzin, diesel eller visse alternative brændstoffer samt visse NOVC-HEV'er i klasse N1, der kan anvende disse brændstoffer. |
(3) |
Anmodningen og ansøgningen er blevet vurderet i henhold til artikel 11 i forordning (EU) 2019/631, gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 427/2014 (5) og de tekniske retningslinjer for forberedelse af ansøgninger om godkendelse af innovative teknologier i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (6) (juli 2018-udgaven) (7). |
(4) |
Da både anmodningen og ansøgningen vedrører samme innovative teknologi, og der gælder de samme betingelser for brugen heraf i de pågældende køretøjsklasser, bør anmodningen og ansøgningen behandles i én enkelt afgørelse. |
(5) |
En 12V-motorgenerator kan fungere som enten en elektrisk motor, der omdanner elektrisk energi til mekanisk energi, eller som en generator, der omdanner mekanisk energi til elektrisk energi, dvs. på samme måde som en vekselstrømsgenerator. Den teknologi, der er genstand for såvel anmodningen som ansøgningen, vedrører en 12V-motorgenerators effektive generatorfunktion. |
(6) |
En 12V-motorgenerators effektive generatorfunktion er allerede blevet godkendt ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/785 og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/728 (8) som en innovativ teknologi til brug i personbiler og lette erhvervskøretøjer med intern forbrændingsmotor samt i visse NOVC-HEV'er i samme køretøjsklasser. Den innovative teknologi er også blevet godkendt til anvendelse i personbiler og lette erhvervskøretøjer, der kan anvende visse alternative brændstoffer. I henhold til de nævnte gennemførelsesafgørelser kan den innovative teknologi nedbringe CO2-emissionerne på en måde, der kun delvis er dækket af de målinger, der foretages som led i NEDC-emissionsprøvningen. |
(7) |
Anmodningen og ansøgningen vedrører imidlertid WLTP, og det er påvist, at også de målinger, der foretages som led i WLTP-emissionsprøvningen, kun delvist dækker de CO2-besparelser, der genereres af den teknologi, der anvendes i effektive 12V-motorgeneratorer. |
(8) |
På grundlag af erfaringerne opnået gennem vurderingen af de ansøgninger, som er godkendt ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/785 og (EU) 2020/728, og under hensyntagen til de oplysninger, der er blevet forelagt med den foreliggende anmodning og ansøgning, er det tilstrækkeligt og endegyldigt påvist, at en 12V-motorgenerators effektive generatorfunktion opfylder kriterierne i artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2019/631 og kriterierne for at komme i betragtning som fastsat i artikel 9, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og (EU) nr. 427/2014. |
(9) |
Anmodningen og ansøgningen vedrører anvendelsen af den effektive generatorfunktion af en 12V-motorgenerator i henholdsvis personbiler og lette erhvervskøretøjer med intern forbrændingsmotor, der kan anvende benzin, diesel, flydende gas (LPG), komprimeret naturgas (CNG) eller E85, eller i NOVC-HEV'er i klasse M1 eller N1, der kan anvende disse brændstoffer, og for hvilke ikkekorrigeret målt brændstofforbrug og CO2-emissionsværdier kan anvendes, jf. nr. 1.1.4 i tillæg 2 til underbilag 8 til bilag XXI til forordning (EU) 2017/1151. |
(10) |
Både anmodningen og ansøgningen vedrører den metode til bestemmelse af CO2-besparelserne ved brugen af effektive 12V-motorgeneratorer, der er fastsat i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/785, med undtagelse af forslagene om ændring af gennemsnitshastigheden fra den, der anvendes ved NEDC-prøvning (33,58 km/h), til den, der anvendes ved WLTP-prøvning (46,6 km/h), og forslaget om at indføre en indkøringsprocedure. |
(11) |
Da det er WLTP-betingelserne, der bør tages hensyn til, er det hensigtsmæssigt at fastsætte gennemsnitshastigheden til 46,6 km/h. |
(12) |
Med hensyn til den indkøringsprocedure, der er føjet til prøvningsmetoden for den pågældende motorgenerator, indeholder hverken anmodningen eller ansøgningen en tilstrækkeligt præcis beskrivelse af, hvordan en sådan indkøringsprocedure skal foregå, eller hvordan der skal tages hensyn til effekten af indkøringen. Muligheden for om nødvendigt at tage sådanne effekter i betragtning indgår desuden allerede i den prøvningsmetode, som er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/785, eftersom nævnte metode indeholder et krav om, at generatorfunktionens virkningsgrad i motorgeneratoren skal måles mindst fem gange. Eftersom generatorfunktionens virkningsgrad i motorgeneratoren bestemmes på grundlag af gennemsnittet af måleresultaterne, er det derfor muligt i den endelige bestemmelse af virkningsgraden at tage tilstrækkeligt hensyn til en eventuel indkøringseffekt, positiv såvel som negativ, ved om nødvendigt at øge antallet af målinger. Det er i lyset af ovenstående ikke hensigtsmæssigt at supplere prøvningsmetoden med en yderligere specifik indkøringsprocedure som foreslået i anmodningen og ansøgningen. |
(13) |
Med henblik på at tage hensyn til anvendelsen af alternative brændstoffer foreslås det i anmodningen og ansøgningen, at der i prøvningsmetoden medtages yderligere faktorer for faktisk effektforbrug og omregningskoefficienter for brændstofforbrug samt yderligere koefficienter for ekstra masse svarende til disse brændstoffer. |
(14) |
Med hensyn til de foreslåede faktorer for det faktiske effektforbrug og omregningskoefficienterne for brændstofforbrug er det hensigtsmæssigt at medtage dem i prøvningsmetoden, idet der tages hensyn til, at de er taget fra de tekniske retningslinjer. Hvad angår de foreslåede yderligere koefficienter for ekstra masse, er der ikke forelagt nogen klar begrundelse for anvendelsen, og uden en sådan begrundelse bør yderligere massekoefficienter fastsættes under anvendelse af de referenceværdier, der allerede er anført i de tekniske retningslinjer. |
(15) |
Da E85 kun er tilgængeligt i begrænset omfang på EU-markedet som helhed, bør der ikke skelnes mellem dette brændstof og benzin med henblik på prøvningsmetoden. Det betyder, at værdierne for faktisk effektforbrug, omregning af brændstofforbrug og yderligere massekoefficienter til brug for E85 skal være dem, der anvendes for benzin. |
(16) |
Både i anmodningen og ansøgningen foreslås der nye mindsteeffektivitetsprocenter for 12V-motorgeneratorens generatorfunktion. Det anses dog for hensigtsmæssigt at bibeholde de mindsteeffektivitetsprocenter, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/728, idet der ikke er forelagt nogen dokumentation for, at motorgeneratorer med en lavere virkningsgrad ville opfylde kravet til markedspenetration som fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), i gennemførelsesafgørelse (EU) nr. 725/2011 og (EU) nr. 427/2014. |
(17) |
Fabrikanter bør have mulighed for at ansøge en typegodkendende myndighed om certificering af CO2-besparelser ved brugen af den innovative teknologi, hvis betingelserne i denne afgørelse er opfyldt. Fabrikanterne bør med henblik herpå sikre sig, at ansøgningen om certificering ledsages af en verifikationsrapport fra et uafhængigt og certificeret organ, der bekræfter, at den innovative teknologi opfylder kravene i denne afgørelse, og at besparelserne er fastslået i overensstemmelse med den prøvningsmetode, der er fastsat i denne afgørelse. |
(18) |
For at lette en større udbredelse af den innovative teknologi i nye køretøjer bør fabrikanterne også have mulighed for at indgive en enkelt ansøgning om certificering af CO2-besparelser ved de effektive generatorfunktioner, der anvendes i flere typer 12V-motorgeneratorer. Hvis denne mulighed benyttes, bør det dog sikres, at der anvendes en mekanisme, der skaber incitament til kun at udbrede brugen af de motorgeneratorer, der har den største virkningsgrad. |
(19) |
Det er den typegodkendende myndigheds ansvar at foretage en grundig kontrol af, at betingelserne for certificering af CO2-besparelserne ved brug af en innovativ teknologi som fastsat i denne afgørelse er opfyldt. Hvis certificeringen udstedes, bør den ansvarlige typegodkendende myndighed sikre sig, at alle de elementer, der indgår i certificeringen, registreres i en prøvningsrapport og opbevares sammen med verifikationsrapporten, og at oplysningerne stilles til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning. |
(20) |
Med henblik på fastsættelse af den generelle miljøinnovationskode, der skal anvendes i de relevante typegodkendelsesdokumenter i overensstemmelse med bilag I, VIII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (9), bør den innovative teknologi tildeles en individuel kode — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Innovativ teknologi
Den effektive generatorfunktion, der anvendes i en 12V-motorgenerator, godkendes som en innovativ teknologi, jf. artikel 11 i forordning (EU) 2019/631, idet det tages i betragtning, at den kun til dels er dækket af den standardprøvningsprocedure, der er fastsat i forordning (EU) 2017/1151, og forudsat at teknologien opfylder følgende betingelser:
a) |
Teknologien monteres i personbiler og lette erhvervskøretøjer med intern forbrændingsmotor, der kan anvende benzin, diesel, flydende gas (LPG), komprimeret naturgas (CNG) eller E85, eller i hybride elkøretøjer med ikke-ekstern opladning/(NOVC-HEV'er) i klasse M1 eller N1, der kan anvende disse brændstoffer og opfylder kravene i nr. 1.1.4 i tillæg 2 til underbilag 8 til bilag XXI til forordning (EU) 2017/1151 |
b) |
generatorfunktionens virkningsgrad, bestemt efter metoden i bilaget, er mindst:
|
Artikel 2
Ansøgning om certificering af CO2-besparelser
1. En fabrikant kan med henvisning til denne afgørelse ansøge en typegodkendende myndighed om certificering af CO2-besparelserne ved brugen af den teknologi, der er godkendt i henhold til artikel 1, (»den innovative teknologi«) i en eller flere 12V-motorgeneratorer.
2. Fabrikanten sørger for, at ansøgningen om certificering ledsages af en verifikationsrapport fra et uafhængigt og certificeret organ, der bekræfter, at betingelserne i artikel 1 er opfyldt.
3. Hvis besparelserne er certificeret i henhold til artikel 3, sørger fabrikanten for, at de certificerede CO2-besparelser og miljøinnovationskoden som omhandlet i artikel 4, stk. 1, registreres i de pågældende køretøjers typeattest.
Artikel 3
Certificering af CO2-besparelser
1. Den typegodkendende myndighed sikrer, at CO2-besparelserne ved brugen af den innovative teknologi er bestemt i overensstemmelse med metoden i bilaget.
2. Hvis en fabrikant ansøger om certificering af CO2-besparelserne ved brugen af den innovative teknologi i mere end én type 12V-motorgenerator i forbindelse med én køretøjsversion, bestemmer den typegodkendende myndighed, hvilken af de prøvede 12V-motorgeneratorer der giver de mindste CO2-besparelser. Denne værdi anvendes med henblik på stk. 4.
3. Hvis den innovative teknologi monteres i et dobbeltbrændstofkøretøj eller et flex-brændstofkøretøj, registrerer den typegodkendende myndighed CO2-besparelserne således:
a) |
for dobbeltbrændstofkøretøjer, der kører på benzin eller gasformigt brændstof, værdien for CO2-besparelserne for LPG- eller CNG-brændstoffet |
b) |
for flex-brændstofkøretøjer, der anvender benzin eller E85, værdien for CO2-besparelserne for benzin. |
4. Den typegodkendende myndighed registrerer de certificerede CO2-besparelser, der er bestemt i henhold til stk. 1 og 2, og den miljøinnovationskode, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i det relevante typegodkendelsesdokument.
5. Den typegodkendende myndighed registrerer alle de elementer, der indgår i certificeringen, i en prøvningsrapport og opbevarer den sammen med den verifikationsrapport, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, og stiller oplysningerne til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning.
6. Den typegodkendende myndighed certificerer kun CO2-besparelser, hvis den konstaterer, at teknologien opfylder betingelserne i artikel 1, og hvis de opnåede CO2-besparelser, bestemt i overensstemmelse med afsnit 3.5 i bilaget, er på 0,5 g CO2/km eller større, jf. bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 for personbiler eller artikel 9, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 427/2014 for lette erhvervskøretøjer.
Artikel 4
Miljøinnovationskode
1. Den innovative teknologi, der godkendes ved denne afgørelse, tildeles miljøinnovationskode 33.
2. Certificerede CO2-besparelser, der registreres med henvisning til nævnte miljøinnovationskode, kan tages i betragtning ved beregningen af fabrikanternes gennemsnitlige specifikke emissioner fra og med kalenderåret 2021.
Artikel 5
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den den 27. august 2020.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13.
(2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 af 25. juli 2011 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (EUT L 194 af 26.7.2011, s. 19).
(3) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/785 af 5. maj 2017 om godkendelse af effektive 12-volts-motorgeneratorer til anvendelse i personbiler med konventionelle forbrændingsmotorer som en innovativ teknologi til reduktion af CO2-emissioner fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (EUT L 118 af 6.5.2017, s. 20).
(4) Kommissionens forordning (EU) 2017/1151 af 1. juni 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 og Kommissionens forordning (EU) nr. 1230/2012 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (EUT L 175 af 7.7.2017, s. 1).
(5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 427/2014 af 25. april 2014 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 (EUT L 125 af 26.4.2014, s. 57).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 1).
(7) https://circabc.europa.eu/sd/a/a19b42c8-8e87-4b24-a78b-9b70760f82a9/July%202018%20Technical%20Guidelines.pdf.
(8) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/728 af 29. maj 2020 om godkendelse af den effektive generatorfunktion, som anvendes i 12-volts-generatorer bestemt til brug i visse personbiler og lette erhvervskøretøjer som en innovativ teknologi i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (EUT L 170 af 2.6.2020, s. 21).
(9) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (Rammedirektiv) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).
BILAG
Metode til bestemmelse af CO2-besparelserne ved den teknologi, der anvendes i en effektiv 12V-motorgenerator til konventionelle forbrændingsmotorer og visse hybride elektriske personbiler og lette erhvervskøretøjer
1. INDLEDNING
I dette bilag fastsættes metoden til bestemmelse af CO2-besparelserne (kuldioxid) ved anvendelse af den effektive generatorfunktion i en 12V-motorgenerator (»12V-motorgenerator«) i køretøjer i klasse M1 eller N1, jf. artikel 1.
2. BESTEMMELSE AF 12V-MOTORGENERATORENS VIRKNINGSGRAD
12V-motorgeneratorens virkningsgrad bestemmes i overensstemmelse med ISO 8854:2012 med følgende præciseringer.
Fabrikanten skal over for den typegodkendende myndighed dokumentere, at omdrejningsfrekvensområderne for 12V-motorgeneratoren er de samme eller svarer til dem, der er fastsat i tabel 1.
12V-motorgeneratorens virkningsgrad bestemmes på grundlag af målinger i hvert af de anførte driftspunkter i tabel 1.
12V-motorgeneratorens strømstyrke skal i hvert driftspunkt være halvdelen af den nominelle strøm. For hvert driftspunkt holdes 12V-motorgeneratorens spænding og udgangsstrøm konstant under målingen, idet spændingen holdes på 14,3 V.
Tabel 1
Driftspunkt i |
Holdetid [s] |
Omdrejningsfrekvens ni [min–1] |
Driftspunktfrekvens hi |
1 |
1 200 |
1 800 |
0,25 |
2 |
1 200 |
3 000 |
0,40 |
3 |
600 |
6 000 |
0,25 |
4 |
300 |
10 000 |
0,10 |
12V-motorgeneratorens virkningsgrad i hvert driftspunkt i () [%] beregnes i overensstemmelse med formel 1
Formel 1
hvor, for hvert driftspunkt i
Ui |
er spændingen [V] |
Ii |
er strømstyrken [A] |
Μi |
er drejningsmomentet [Nm] |
ni |
er omdrejningsfrekvensen [min–1]. |
For hvert driftspunkt foretages målingerne mindst fem gange i træk, og virkningsgraden beregnes for hver af disse målinger ()med j som indekset for et sæt målinger.
Gennemsnittet af disse virkningsgrader () beregnes for hvert driftspunkt.
12V-motorgeneratorens virkningsgrad (ηMG) [%] beregnes i overensstemmelse med formel 2
Formel 2
Hvor
|
er middelvirkningsgraden for 12V-motorgeneratoren i driftspunkt i [%] |
hi |
er frekvensen for driftspunkt i, som anført i tabel 1. |
3. BEREGNING AF CO2-BESPARELSERNE OG DERES USIKKERHED
3.1. Besparelse i mekanisk effekt
Forskellen (ΔPm) [W] mellem besparelsen i mekanisk effekt ved brug af 12V-motorgeneratoren under faktiske brugsforhold (ΔPmRW) og besparelsen i mekanisk effekt ved brug af 12V-motorgeneratoren under typegodkendelsesforhold (ΔPmTA) beregnes i overensstemmelse med formel 3
Formel 3
hvor
ΔPmRW beregnes i overensstemmelse med formel 4, og ΔPmTA beregnes i i overensstemmelse med formel 5
Formel 4
Formel 5
hvor
ηMG |
er 12V-motorgeneratorens virkningsgrad som bestemt i overensstemmelse med afsnit 2 [%] |
PRW |
er effektforbruget under faktiske brugsforhold, som er 750 W |
PTA |
er effektforbruget under typegodkendelsesforhold, som er 350 W |
ηB |
er referencegeneratorens virkningsgrad, som er 67 %. |
3.2. Beregning af CO2-besparelserne
CO2-besparelserne for 12V-motorgeneratoren ( [gCO2/km] beregnes i overensstemmelse med formel 6
Formel 6
hvor
ΔPm |
er forskellen mellem besparelsen i mekanisk effekt under faktiske brugsforhold og besparelsen i mekanisk effekt under typegodkendelsesforhold som bestemt i afsnit 3.1 |
v |
er den gennemsnitlige kørehastighed for WLTP, som er 46,6 km/h |
VPe |
er det faktiske effektforbrug som fastsat i tabel 2 [l/kWh] |
CF |
er omregningsfaktoren som fastsat i tabel 3 [gCO2/l]. |
Tabel 2
Motortype |
Faktisk effektforbrug (VPe) [l/kWh] |
Benzin eller E85, uden turbolader |
0,264 |
Benzin eller E85, med turbolader |
0,280 |
Diesel |
0,220 |
LPG |
0,342 |
LPG, med turbolader |
0,363 |
|
Faktisk effektforbrug (VPe) [m3/kWh] |
CNG (G20), uden turbolader |
0,259 |
CNG (G20), med turbolader |
0,275 |
Tabel 3
Brændstoftype |
Omregningsfaktor (CF) [gCO2/l] |
Benzin/E85 |
2 330 |
Diesel |
2 640 |
LPG |
1 629 |
|
Omregningsfaktor (CF) [gCO2/m2] |
CNG (G20) |
1 795 |
3.3. Beregning af usikkerheden i forbindelse med CO2-besparelserne
Usikkerheden i forbindelse med CO2-besparelserne, beregnet i overensstemmelse med afsnit 3.2, kvantificeres som følger.
Først beregnes standardafvigelsen af 12V-motorgeneratorens virkningsgrad i hvert driftspunkt () [%] i overensstemmelse med formel 7
Formel 7
hvor
m |
er antallet af målinger j foretaget for at bestemme 12V-motorgeneratorens virkningsgrad i hvert driftspunkt i, jf. afsnit 2.1 |
|
er 12V-motorgeneratorens virkningsgrad, beregnet for en individuel måling j i driftspunkt i, jf. afsnit 2 [%] |
|
er den gennemsnitlige virkningsgrad for 12V-motorgeneratoren beregnet for et driftspunkt i som bestemt i overensstemmelse med afsnit 2 [%]. |
Herefter beregnes standardafvigelsen af 12V-motorgeneratorens virkningsgrad () [%] i overensstemmelse med formel 8
Formel 8
hvor
|
er som bestemt i overensstemmelse med formel 7 [%] |
hi |
er frekvensen for driftspunkt i, som anført i tabel 1. |
Endelig beregnes usikkerheden i forbindelse med CO2-besparelserne () [gCO2/km] for 12V-motorgeneratoren i overensstemmelse med formel 9, og den må ikke overstige 30 % af CO2-besparelserne:
Formel 9
hvor
PRW |
er effektforbruget under faktiske brugsforhold, som er 750 W |
PTA |
er effektforbruget under typegodkendelsesforhold, som er 350 W |
ηMG |
er 12V-motorgeneratorens virkningsgrad som bestemt i overensstemmelse med afsnit 2 [%] |
VPe |
er det faktiske effektforbrug som fastsat i tabel 2 [l/kWh] |
CF |
er brændstofomregningsfaktoren som angivet i tabel 3 [gCO2/l] |
v |
er den gennemsnitlige kørehastighed for WLTP, som er 46,6 km/h |
|
er standardafvigelsen af 12V-motorgeneratorens virkningsgrad bestemt i overensstemmelse med formel 8 [%] |
ηMG |
er 12V-motorgeneratorens virkningsgrad som bestemt i overensstemmelse med afsnit 2 [%]. |
3.4. Afrunding
CO2-besparelserne () beregnet i overensstemmelse med afsnit 3.2, og usikkerheden i forbindelse med CO2-besparelserne (
) beregnet i overensstemmelse med afsnit 3.3, afrundes til højst to decimaler.
Hver værdi i beregningen af CO2-besparelserne kan anvendes som eksakt værdi eller skal rundes op til det mindste antal decimaler, der tillader, at den maksimale samlede virkning (dvs. den kombinerede virkning af alle afrundede værdier) på besparelserne er mindre end 0,25 gCO2/km.
3.5. Tjek i forhold til minimumstærsklen for CO2-besparelser
Den typegodkendende myndighed sikrer, at det for hver køretøjsversion udstyret med 12V-motorgenerator påvises, at minimumstærskelværdien, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og (EU) nr. 427/2014, er overholdt.
Ved kontrollen af, om minimumstærskelværdien er overholdt, skal den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med formel 10 tage hensyn til CO2-besparelserne bestemt i overensstemmelse med afsnit 3.2, usikkerheden bestemt i overensstemmelse med afsnit 3.3 og i givet fald en CO2-korrektion i tilfælde af en positiv masseforskel (Δm) mellem 12V-motorgeneratoren og referencegeneratoren.
I tilfælde af en positiv massekorrektion sættes referencegeneratorens masse til 7 kg.
Fabrikanten forelægger den typegodkendende myndighed oplysninger om massen af 12V-motorgeneratoren som certificeret af leverandøren.
Formel 10
hvor
MT |
er 0,5 g CO2/km som angivet i artikel 9, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 og (EU) nr. 427/2014 |
|
er CO2-besparelsen som bestemt i overensstemmelse med afsnit 3.2 [gCO2/km] |
|
er usikkerheden for CO2-besparelserne som bestemt i overensstemmelse med afsnit 3.3 [gCO2/km] |
|
er CO2-korrektionen i tilfælde af en positiv masseforskel (Δm) [kg] mellem 12V-motorgeneratoren og referencegeneratoren, beregnet i overensstemmelse med tabel 4 [gCO2/km]. |
Tabel 4
Brændstoftype |
CO2-korrektion (
|
Benzin/E85 |
0,0277 • Δm |
Diesel |
0,0383 • Δm |
LPG |
0,0251 • Δm |
CNG |
0,0209 • Δm |
4. CERTIFICERING AF CO2-BESPARELSER
De CO2-besparelser, der skal certificeres af den typegodkendende myndighed i overensstemmelse med artikel 11 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 eller (EU) nr. 427/2014 () [gCO2/km], er dem, der beregnes i overensstemmelse med formel 11. CO2-besparelserne registreres i typegodkendelsesattesten for hver køretøjsversion udstyret med 12V-motorgeneratoren.
Formel 11
hvor
|
er CO2-besparelsen som bestemt i overensstemmelse med formel 6 i afsnit 3.2 [gCO2/km] |
|
er usikkerheden i forbindelse med CO2-besparelserne for 12V-motorgeneratoren beregnet i overensstemmelse med formel 9 i afsnit 3.3 [gCO2/km] |
28.8.2020 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 280/28 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/1233
af 27. august 2020
om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater
(meddelt under nummer C(2020) 5948)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,
under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (3), særlig artikel 4, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (»de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet under hensyntagen til den epidemiologiske situation for så vidt angår den pågældende sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, som bilaget nødvendigvis må afspejle. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1211 (5) som følge af ændringer i den epidemiologiske situation vedrørende sygdommen i Litauen, Polen og Slovakiet. |
(2) |
Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1211 har der været nye forekomster af afrikansk svinepest hos tamsvin i Polen og Slovakiet. |
(3) |
I august 2020 blev der konstateret tre udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distriktet olsztyński i Polen i et område, der for øjeblikket er opført i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der er opført i del II i nævnte bilag, og som er berørt af disse seneste udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres i nævnte bilags del III i stedet for i del II. |
(4) |
I august 2020 blev der konstateret tre udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distrikterne Košice-okolie og Trebišov Slovakiet i områder, der for øjeblikket er opført i del III i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af områder, der for øjeblikket er opført i del II i samme bilag. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Slovakiet, der er opført i del II i nævnte bilag, og som ligger i umiddelbar nærhed af det område, der er opført i del III, og som er berørt af dette seneste udbrud af afrikansk svinepest, bør derfor nu opføres i del III i nævnte bilag i stedet for i del II. |
(5) |
Efter disse nylige udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Polen og Slovakiet og under hensyntagen til den nuværende epidemiologiske situation i Unionen er regionaliseringen i disse medlemsstater blevet revurderet og ajourført. Derudover er de eksisterende risikostyringsforanstaltninger også blevet revurderet og ajourført. Disse ændringer skal afspejles i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. |
(6) |
For at tage hensyn til den seneste udvikling i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Polen og Slovakiet afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Da de områder, hvor den epidemiologiske situation fortsat udvikler sig og er meget dynamisk, er opført i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU, bør der altid tages særligt hensyn til virkningen på de omkringliggende områder, når der foretages ændringer med hensyn til områder opført i nævnte del, som det også er sket i dette tilfælde. Del II og III i nævnte bilag bør derfor ændres. |
(7) |
Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredningen af afrikansk svinepest tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der foretages i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU ved nærværende afgørelse, får virkning snarest muligt. |
(8) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. august 2020.
På Kommissionens vegne
Stella KYRIAKIDES
Medlem af Kommissionen
(1) EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.
(2) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.
(3) EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.
(4) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU af 9. oktober 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater og om ophævelse af gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 63).
(5) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1211 af 20. august 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 274 af 21.8.2020, s. 32).
BILAG
Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU affattes således:
»BILAG
DEL I
1. Belgien
Les zones suivantes en Belgique:
dans la province de Luxembourg:
|
2. Estland
Følgende områder i Estland:
— |
Hiiu maakond. |
3. Ungarn
Følgende områder i Ungarn:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
4. Letland
Følgende områder i Letland:
— |
Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Grobiņas novads, |
— |
Rucavas novada Dunikas pagasts. |
5. Litauen
Følgende områder i Litauen:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
— |
Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
— |
Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
6. Polen
Følgende områder i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
7. Slovakiet
Følgende områder i Slovakiet:
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
— |
in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
— |
in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
— |
in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica, |
— |
in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
— |
in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
— |
in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,, |
— |
in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
8. Grækenland
Følgende områder i Grækenland:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
DEL II
1. Belgien
Les zones suivantes en Belgique:
dans la province de Luxembourg:
|
2. Bulgarien
Følgende områder i Bulgarien:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, |
— |
the whole region of Pazardzhik, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
3. Estland
Følgende områder i Estland:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Ungarn
Følgende områder i Ungarn:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
5. Letland
Følgende områder i Letland:
— |
Ādažu novads, |
— |
Aizputes novada Aizputes un Cīravas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296un Lažas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Aizputes pilsēta, |
— |
Aglonas novads, |
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Aknīstes novads, |
— |
Alojas novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Amatas novads, |
— |
Apes novads, |
— |
Auces novads, |
— |
Babītes novads, |
— |
Baldones novads, |
— |
Baltinavas novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Beverīnas novads, |
— |
Brocēnu novads, |
— |
Burtnieku novads, |
— |
Carnikavas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Cesvaines novads, |
— |
Ciblas novads, |
— |
Dagdas novads, |
— |
Daugavpils novads, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Dundagas novads, |
— |
Durbes novads, |
— |
Engures novads, |
— |
Ērgļu novads, |
— |
Garkalnes novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Iecavas novads, |
— |
Ikšķiles novads, |
— |
Ilūkstes novads, |
— |
Inčukalna novads, |
— |
Jaunjelgavas novads, |
— |
Jaunpiebalgas novads, |
— |
Jaunpils novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Kandavas novads, |
— |
Kārsavas novads, |
— |
Ķeguma novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Kocēnu novads, |
— |
Kokneses novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Krimuldas novads, |
— |
Krustpils novads, |
— |
Kuldīgas novada Ēdoles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1269, 1271, uz austrumiem no autoceļa 1288, uz ziemeļiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, uz austrumiem no autoceļa 1292, 1279, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa 1290, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz austrumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Lielvārdes novads, |
— |
Līgatnes novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Lubānas novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mālpils novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Mazsalacas novads, |
— |
Mērsraga novads, |
— |
Naukšēnu novads, |
— |
Neretas novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Ozolnieku novads, |
— |
Pārgaujas novads, |
— |
Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,, |
— |
Pļaviņu novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Priekules novads, |
— |
Priekuļu novads, |
— |
Raunas novads, |
— |
republikas pilsēta Daugavpils, |
— |
republikas pilsēta Jelgava, |
— |
republikas pilsēta Jēkabpils, |
— |
republikas pilsēta Jūrmala, |
— |
republikas pilsēta Rēzekne, |
— |
republikas pilsēta Valmiera, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Riebiņu novads, |
— |
Rojas novads, |
— |
Ropažu novads, |
— |
Rugāju novads, |
— |
Rundāles novads, |
— |
Rūjienas novads, |
— |
Salacgrīvas novads, |
— |
Salas novads, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Sējas novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Skrīveru novads, |
— |
Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Strenču novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tērvetes novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
— |
Valkas novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Vārkavas novads, |
— |
Vecpiebalgas novads, |
— |
Vecumnieku novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Viesītes novads, |
— |
Viļakas novads, |
— |
Viļānu novads, |
— |
Zilupes novads. |
6. Litauen
Følgende områder i Litauen:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos, Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
— |
Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
7. Polen
Følgende områder i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
8. Slovakiet
Følgende områder i Slovakiet:
— |
in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
— |
the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
— |
in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
— |
in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica. |
9. Rumænien
Følgende områder i Rumænien:
— |
Judeţul Bistrița-Năsăud, |
— |
Județul Suceava. |
DEL III
1. Bulgarien
Følgende områder i Bulgarien:
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Varna, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Vratza, |
— |
in Burgas region:
|
2. Letland
Følgende områder i Letland:
— |
Aizputes novada Lažas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa caur Miķelīšu mežu līdz autoceļam 1265, uz austrumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1265 pie Mežmaļiem līdz robežai ar Rīvas upi, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Alsungas novads, |
— |
Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, Ēdoles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1269, 1271, uz rietumiem no autoceļa 1288, uz dienvidiem no autoceļa P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, uz rietumiem no autoceļa 1292, 1279, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1279 no Upītēm līdz autoceļam 1290, Kurmāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa 1290, uz rietumiem no autoceļa, kas savieno autoceļu 1290 no Alejām līdz autoceļam 1283, uz rietumiem no autoceļa 1283 un P112, Turlavas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P112, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
— |
Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
— |
Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
3. Litauen
Følgende områder i Litauen:
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
— |
Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
— |
Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
— |
Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
4. Polen
Følgende områder i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
5. Rumænien
Følgende områder i Rumænien:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
6. Slovakiet
— |
the whole district of Trebišov, |
— |
in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I, |
— |
Region Sobrance — municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
— |
the whole district of Košice — okolie, except municipalities included in part II, |
— |
In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov. |
DEL IV
Italien
Følgende områder i Italien:
— |
tutto il territorio della Sardegna. |