ISSN 1977-0634 |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Retsforskrifter |
62. årgang |
Indhold |
|
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
Side |
|
|
FORORDNINGER |
|
|
* |
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/324 af 25. februar 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesperioderne for aktivstofferne bifenthrin, carboxin, FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver), peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat ( 1 ) |
|
|
|
AFGØRELSER |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
Berigtigelser |
|
|
* |
|
|
|
(1) EØS-relevant tekst. |
DA |
De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode. Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter
FORORDNINGER
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/1 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/324
af 25. februar 2019
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesperioderne for aktivstofferne bifenthrin, carboxin, FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver), peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) indeholder en liste over de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009. Del B i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 indeholder de aktivstoffer, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009. |
(2) |
Godkendelsesperioden for aktivstoffet bifenthrin blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/195 (3) forlænget fra den 31. juli 2019 til den 31. juli 2021. |
(3) |
Godkendelsesperioderne for aktivstofferne peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/195 forlænget fra den 31. august 2019 til den 31. august 2020. |
(4) |
Godkendelsesperioden for aktivstoffet carboxin blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1266 (4) forlænget fra den 31. maj 2021 til den 31. maj 2023. |
(5) |
Godkendelsesperioden for aktivstoffet FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver) blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/184 (5) forlænget fra den 31. oktober 2020 til den 31. oktober 2021. |
(6) |
Der er i henhold til artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (6) blevet indgivet ansøgninger om fornyelse af godkendelsen af aktivstofferne bifenthrin, carboxin, FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver), peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat. Der imidlertid ikke fremlagt supplerende dossierer til støtte for fornyelsen af peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat i overensstemmelse med artikel 6 i nævnte forordning. Ansøgerne, for så vidt angår bifenthrin, carboxin og FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver), har bekræftet, at de ikke længere støtter en fornyelse af godkendelsen af aktivstofferne. |
(7) |
I betragtning af formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 er der ikke længere grundlag for at indrømme de forlængelser, som gennemførelsesforordning (EU) 2017/195, (EU) 2018/1266 og (EU) 2018/184 giver mulighed for, hvad angår disse aktivstoffer. Det bør derfor fastsættes, at godkendelsen af bifenthrin, carboxin, FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver), peberstøv som ekstraktionsrest og natriumaluminiumsilicat udløber på de datoer, hvor de ville udløbe uden forlængelse. |
(8) |
Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
(9) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.
(2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).
(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/195 af 3. februar 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for en række aktivstoffer, der er opført i del B i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 (AIR IV-fornyelsesprogram) (EUT L 31 af 4.2.2017, s. 21).
(4) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1266 af 20. september 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-decanol, 6-benzyladenin, aluminiumsulfat, azadirachtin, bupirimat, carboxin, clethodim, cycloxydim, dazomet, diclofop, dithianon, dodin, fenazaquin, fluometuron, flutriafol, hexythiazox, hymexazol, indolylsmørsyre, isoxaben, svovlkalk, metaldehyd, paclobutrazol, pencycuron, sintofen, tau-fluvalinat og tebufenozid (EUT L 238 af 21.9.2018, s. 81).
(5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/184 af 7. februar 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne FEN 560 (også kaldet bukkehorn eller bukkehornsfrøpulver) og sulfurylfluorid (EUT L 34 af 8.2.2018, s. 10).
(6) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).
BILAG
I bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:
1) |
I del A foretages følgende ændringer:
|
2) |
I del B, i sjette kolonne, »Udløbsdato for stoffets godkendelse«, i række 23 (»Bifenthrin«) ændres datoen til »31. juli 2019«. |
AFGØRELSER
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/4 |
RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2019/325
af 25. februar 2019
om ændring af afgørelse 2012/642/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Hviderusland
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Rådet vedtog den 15. oktober 2012 afgørelse 2012/642/FUSP (1) om restriktive foranstaltninger over for Hviderusland. |
(2) |
På grundlag af en vurdering af nævnte afgørelse bør de restriktive foranstaltninger over for Hviderusland forlænges indtil den 28. februar 2020. |
(3) |
Afgørelse 2012/642/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Artikel 8 i afgørelse 2012/642/FUSP affattes således:
»Artikel 8
1. Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 28. februar 2020.
2. Denne afgørelse overvåges løbende og forlænges eller ændres, alt efter hvad der er relevant, hvis Rådet fastslår, at dens mål ikke er nået.«
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Rådets vegne
G. CIAMBA
Formand
(1) Rådets afgørelse 2012/642/FUSP af 15. oktober 2012 om restriktive foranstaltninger over for Hviderusland (EUT L 285 af 17.10.2012, s. 1).
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/5 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/326
af 25. februar 2019
om foranstaltninger med henblik på registrering af oplysninger i ind- og udrejsesystemet (EES)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (1), særlig artikel 36, stk. 1, litra c), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EU) 2017/2226 blev der oprettet et ind- og udrejsesystem (EES) som er et system, der elektronisk registrerer, hvornår og hvor tredjelandsstatsborgere, der er givet tilladelse til indrejse med henblik på et kortvarigt ophold på medlemsstaternes område, ind- og udrejser, og som beregner varigheden af deres tilladte ophold. |
(2) |
Formålet med EES er at forbedre forvaltningen af de ydre grænser, forhindre irregulær immigration og lette forvaltningen af migrationsstrømme. EES bør navnlig bidrage til at finde frem til personer, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for det tilladte opholds varighed på medlemsstaternes område. Desuden bør EES bidrage til forebyggelsen, afsløringen og efterforskningen af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. |
(3) |
I forordning (EU) 2017/2226 specificeres målene for EES, hvilke kategorier af oplysninger der skal registreres i EES, hvilke formål oplysningerne skal bruges til, kriterierne for registrering af oplysningerne, hvilke myndigheder der skal have adgang til oplysningerne, yderligere regler for databehandling og beskyttelse af personoplysninger samt EES' tekniske arkitektur, bestemmelser om dets drift og brug og dets interoperabilitet med andre informationssystemer. Derudover fastsættes ansvarsfordelingen i forbindelse med EES. |
(4) |
Forud for udviklingen af EES er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger til udvikling og teknisk gennemførelse af EES. |
(5) |
På grundlag af disse foranstaltninger bør Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed derefter kunne fastlægge udformningen af EES' fysiske arkitektur, herunder dets kommunikationsinfrastruktur samt de tekniske specifikationer for systemet, og udvikle EES. |
(6) |
De foranstaltninger, der fastsættes i nærværende afgørelse med henblik på udviklingen og den tekniske gennemførelse af EES, bør suppleres af de tekniske specifikationer og grænsefladekontroldokumentet for EES. |
(7) |
Denne forordning berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (2). |
(8) |
I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltog Danmark ikke i vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordning (EU) 2017/2226 imidlertid bygger på Schengenreglerne, meddelte Danmark i henhold til artikel 4 i nævnte protokol den 30. maj 2018 sin beslutning om at gennemføre forordning (EU) 2017/2226 i national ret. Danmark er derfor i medfør af international ret forpligtet til at gennemføre denne afgørelse. |
(9) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
(10) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
(11) |
For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (5), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6). |
(12) |
For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (7), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8). |
(13) |
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (9), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10). |
(14) |
For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien kræver driften af EES, at der gives passiv adgang til VIS, og iværksættelse af alle Schengenreglernes bestemmelser om SIS i overensstemmelse med de relevante rådsafgørelser. Disse betingelser kan først opfyldes, når kontrollen i overensstemmelse med den gældende Schengenevalueringsprocedure er gennemført med et positivt resultat. EES bør derfor kun anvendes af de medlemsstater, der opfylder disse betingelser ved idriftsættelsen af EES. Medlemsstater, der ikke anvender EES fra den første idriftsættelse, bør tilkobles EES i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) 2017/2226, så snart alle de nævnte betingelser er opfyldt. |
(15) |
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav udtalelse den 20. juli 2018. |
(16) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for intelligente grænser — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, der er nødvendige for den tekniske gennemførelse af EES i forbindelse med procedurerne for registrering af oplysninger, jf. artikel 16-20 i forordning (EU) 2017/2226, fastsættes i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).
(3) Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).
(4) Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).
(5) EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.
(6) Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).
(7) EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.
(8) Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).
(9) EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.
(10) Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).
BILAG
De oplysninger, der skal registreres i ind- og udrejsesystemet (EES), som omhandlet i artikel 16-20 i forordning (EU) 2017/2226, kan fordeles i to kategorier: individuelle sagsmapper og registreringer af indrejse/udrejse/afslag. Den individuelle sagsmappe består af både alfanumeriske og biometriske oplysninger.
I de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226, fastsættes de forretnings- og valideringsregler, der skal anvendes på de oplysninger, der skal registreres i EES.
1.1. Alfanumeriske oplysninger
Det meste af det indhold, der lagres i EES, udtrækkes enten fra den maskinlæsbare del af rejsedokumentet eller, hvis det er teknisk muligt, udtrækkes elektronisk fra det elektroniske maskinlæsbare rejsedokument (e-MRTD). Det er derfor vigtigt, at de oplysninger, der registreres i EES, er i overensstemmelse med de standarder, der anvendes til dette, navnlig i de tilfælde, hvor de ikke kan hentes elektronisk, og/eller de skal indkodes manuelt af en grænsevagt på grundlag af oplysninger, der er tilgængelige i det visuelt kontrollerbare område. Dette gælder kun de alfanumeriske oplysninger, der kan hentes fra rejsedokumentets oplysningsside.
Følgende felter er i overensstemmelse med ICAO DOC9303-standarden:
Artikel |
Attribut |
Standard |
16, stk. 1, litra a) |
Efternavn, fornavn(e) |
ICAO DOC9303 |
16, stk. 1, litra b) |
Koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne |
Jf. ISO/IEC 3166-1 alpha-3 (1) |
16, stk. 2, litra d) |
Koden på tre bogstaver for den udstedende medlemsstat, som indgår i nummeret på mærkaten for et visum til kortvarigt ophold |
Jf. ISO/IEC 3166-1 alpha-3 |
19, stk. 1, litra d) |
Koden på tre bogstaver for det land, der har udstedt visummærkatet |
Jf. ISO/IEC 3166-1 alpha-3 |
Herudover overholdes følgende regler:
a) |
Artikel 16, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2017/2226 — grænseovergangssted og den myndighed, der gav tilladelse til indrejse: grænseovergangsstedet er en myndighed af typen grænseovergangssted. Listen over myndigheder opdateres i henhold til artikel 9 i forordning (EU) 2017/2226. |
b) |
Artikel 16, stk. 2, litra c) — et flag til at markere, at indrejsen er foretaget af en tredjelandsstatsborger, der
|
c) |
Artikel 16, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2017/2226 — nummer på visum til kortvarigt ophold: Oplysningen skal hentes fra VIS. Hvis nummeret på visummet til kortvarigt ophold ikke er ændret siden tidligere ind- eller udrejse, kan den oplysning, der allerede er lagret i EES, genanvendes til den nye ind- eller udrejse. |
d) |
Artikel 16, stk. 6, i forordning (EU) 2017/2226 — et flag til at markere, om tredjelandsstatsborgeren er omfattet af et nationalt lempelsesprogram. |
1.1.1. Datakvalitet
EES' centrale system skal for at forbedre datakvaliteten på et tidligt tidspunkt omfatte kontrol ved hjælp af et sæt regler for datakvalitet. Der vil derudover være datakvalitetsregler på nationalt niveau for grænseinfrastruktur. Resultatet af kontrollen ved hjælp af disse regler i forhold til de oplysninger, der er registreret, kan ses som en kvalitetsstatus for de registrerede oplysninger.
Følgende prioritetsrækkefølge anvendes med henblik på overensstemmelse af kvalitetsregler:
a) |
Blokere regler på nationalt niveau for den enkelte medlemsstats grænseinfrastrukturer. Når der registreres oplysninger, genererer kvalitetsregler en fejlmeddelelse til brugeren, hvilket blokerer for muligheden for at sende oplysninger til EES. Denne blokeringsregel kan bero på komplekse kontroller som f.eks. afhængighedsforhold mellem EES datasæt. |
b) |
Blokere forkert formaterede beskeder på den nationale ensartede grænseflade. Teknisk set opnås dette ved hjælp af XSD-definitioner. Manglende overholdelse af en sådan kontrol vil medføre, at systemet returnerer en fejlkode, der ikke giver mulighed for at lagre oplysningerne i EES. Den tekniske kapacitet ved en sådan kontrol er af begrænset kompleksitet i forhold til kontrol af datatyper og -mønstre (f.eks. kontrol af typen af en værdi eller dens varighed). |
c) |
Bløde regler. Når der registreres oplysninger, genererer bløde kvalitetsregler en advarsel til brugeren, hvis der ikke er overensstemmelse hermed. De forhindrer ikke, at oplysningerne lagres og sætter gang i efterfølgende processer, men i sådanne tilfælde genererer de også en advarsel. De bløde regler vurderes af det centrale system ved lagringen af oplysningerne. |
De indsamlede oplysninger om kvaliteten sendes til den ansvarlige bruger samt til enhver anden, der har adgang til disse oplysninger. Disse oplysninger vises for slutbrugeren med henblik på at kunne få mulighed for at træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger. De tilhørende tekniske detaljer vil blive fastsat i de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226.
1.2. Biometriske oplysninger
De biometriske oplysninger omfatter oplysninger om fingeraftrykkene og ansigtsbilledet. I dette afsnit fastsættes de regler, der skal gælde for registrering af disse oplysninger. Specifikationerne for kravene til standard, kvalitet og opløsning for de biometriske oplysninger er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fastlæggelse af specifikationerne af kvaliteten, opløsningen og brugen af fingeraftryk og ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet (EES) (3).
1.2.1. Ansigtsbilleder
Ansigtsbilledet er obligatorisk i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226, og det skal tages på stedet under omstændigheder, hvor ansigtsbilledet fra e-MRTD anvendes (artikel 15, stk. 2, i forordning (EU) 2017/2226), et flag anvendes til at informere den endelige bruger om, at ansigtsbilledet kommer fra e-MRTD, og det skal derfor erstattes ved næste passage af grænsen af et nyt billede, der er taget på stedet, hvis der er muligt.
1.2.2. Fingeraftryk
For det tilfælde at en tredjelandsstatsborger er fritaget for visumpligt, tages fingeraftrykkene som fastsat i artikel 17, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2017/2226.
For det tilfælde at fingeraftryk ikke er påkrævet eller ikke kan fremskaffes, jf. artikel 17, stk. 3 og 4, og artikel 18, stk. 5, i forordning (EU) 2017/2226, indføres et felt i EES til begrundelsen for, hvorfor der ikke kan fremskaffes fingeraftryk.
Begrundelse |
Detalje |
Værdi |
Artikel 17, stk. 3 |
Barn under 12 år |
Ikke relevant [Felt til beskrivelse: »Artikel 17, stk. 3«] |
Artikel 17, stk. 4 |
Fysisk umulig, angivet pr. finger |
Ikke relevant [Felt til beskrivelse: »Artikel 17, stk. 4«] |
Artikel 17, stk. 4 |
Midlertidig umulighed, angivet pr. finger |
Midlertidig umulighed [Felt til beskrivelse: »Artikel 17, stk. 4«] |
Artikel 18, stk. 5 |
Tredjelandsstatsborger nægtes indrejse med en begrundelse, der svarer til bogstav J i bilag V, del B, til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 (4) |
Nægtelse af indrejse [Felt til beskrivelse: »Artikel 18, stk. 5«] |
(1) Der er visse undtagelser i forhold til ISO/IEC 3166-1 alpha-3, hvilket vil blive dokumenteret i de tekniske specifikationer som omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226. Enhver ændring af ISO/IEC 3166-1 alpha-3-standarden skal afspejles i fremtiden.
(2) Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (EFT L 157 af 15.6.2002, s. 1).
(3) C(2019) 1280.
(4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 af 9. marts 2016 om en EU-kodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT L 77 af 23.3.2016, s. 1).
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/10 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/327
af 25. februar 2019
om fastlæggelse af foranstaltninger vedrørende adgangen til oplysningerne i ind- og udrejsesystemet (EES)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (1), særlig artikel 36, stk. 1, litra d), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EU) 2017/2226 blev der oprettet et ind- og udrejsesystem (EES), som er et system, der elektronisk registrerer, hvornår og hvor tredjelandsstatsborgere, der er givet tilladelse til indrejse med henblik på et kortvarigt ophold på medlemsstaternes område, ind- og udrejser, og som beregner varigheden af deres tilladte ophold. |
(2) |
Formålet med EES er at forbedre forvaltningen af de ydre grænser, forhindre irregulær immigration og lette forvaltningen af migrationsstrømme. EES bør navnlig bidrage til at finde frem til personer, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for det tilladte ophold på medlemsstaternes område. Desuden bør EES bidrage til forebyggelsen, opdagelsen og efterforskningen af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. |
(3) |
Forud for udviklingen af EES er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger til udviklingen og den teknisk gennemførelse af EES. |
(4) |
På grundlag af disse foranstaltninger bør Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed derefter kunne fastlægge udformningen af EES' fysiske arkitektur, herunder dets kommunikationsinfrastruktur samt de tekniske specifikationer for systemet, og udvikle EES. |
(5) |
De foranstaltninger, der er fastsat i nærværende afgørelse for udviklingen og den tekniske gennemførelse af EES, bør suppleres af de tekniske specifikationer og grænsefladekontroldokumentet for EES, der vil blive udviklet af Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed. |
(6) |
Denne afgørelse berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (2). |
(7) |
I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltog Danmark ikke i vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordning (EU) 2017/2226 imidlertid bygger på Schengenreglerne, meddelte Danmark i henhold til artikel 4 i nævnte protokol den 30. maj 2018 sin beslutning om at gennemføre forordning (EU) 2017/2226 i national ret. Danmark er derfor i medfør af international ret forpligtet til at gennemføre denne afgørelse. |
(8) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
(9) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
(10) |
For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (5), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6). |
(11) |
For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (7), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8). |
(12) |
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (9), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10). |
(13) |
For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien kræver driften af EES, at der gives passiv adgang til VIS, og iværksættelse af alle Schengenreglernes bestemmelser om SIS i overensstemmelse med de relevante rådsafgørelser. Disse betingelser kan først opfyldes, når kontrollen i overensstemmelse med den gældende Schengenevalueringsprocedure er gennemført med et positivt resultat. EES bør derfor kun anvendes af de medlemsstater, der opfylder disse betingelser ved idriftsættelsen af EES. Medlemsstater, der ikke anvender EES fra den første idriftsættelse, bør tilkobles EES i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) 2017/2226, så snart alle de nævnte betingelser er opfyldt. |
(14) |
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav udtalelse den 20. juli 2018. |
(15) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for intelligente grænser — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Nationale myndigheders adgang til EES
De kompetente nationale myndigheder har adgang til EES til kontrol af tredjelandsstatsborgerens identitet og tidligere registrering og til søgning i de oplysninger, der kræves for udførelsen af deres opgaver
EES giver derfor mulighed for at foretage søgninger ved hjælp af alfanumeriske oplysninger (de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra a), b) og c), artikel 16, stk. 2), litra d), og artikel 17, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2017/2226) og biometriske oplysninger (de oplysninger, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, litra f), og artikel 17, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2017/2226).
Artikel 2
Alfanumeriske søgninger
1. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 23, stk. 2, i forordning (EU) 2017/2226
Grænsemyndighederne har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e) |
b) |
fødselsdato, nationalitet(er), køn |
c) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne |
d) |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb. |
Alle oplysninger, der er anført i første afsnit, anvendes til at indlede en søgning. De oplysninger, der er anført under litra a) kan søges med trunkering, mens der anvendes frasesøgning i forbindelse med de øvrige oplysninger.
EES' centrale system sikrer, at hvis der er match på grundlag af de oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a) og b),i returneres den tilhørende sagsmappe af systemet, selv om der ikke er noget match på grundlag af de oplysninger, der er anført i første afsnit, litra c) og d)i.
2. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) 2017/2226
Visummyndighederne i en medlemsstat, der endnu ikke anvender Schengenreglerne fuldt ud, men som anvender EES, har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e), fødselsdato, nationalitet(er), køn |
b) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne, datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb |
c) |
nummeret på mærkaten for et visum til kortvarigt ophold, herunder koden bestående af tre bogstaver for den udstedende medlemsstat. |
Enhver kombination af de i første afsnit anførte oplysninger kan anvendes, så længe:
— |
fødselsdato og køn anvendes i kombination med andre oplysninger |
— |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb anvendes sammen med rejsedokumentets nummer. |
De oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c), kan indgå i søgninger med trunkering.
3. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) 2017/2226
De kompetente myndigheder har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e), fødselsdato, nationalitet(er), køn |
b) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne |
c) |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb. |
Enhver kombination af de i første afsnit anførte oplysninger kan anvendes, så længe:
— |
fødselsdato og køn anvendes i kombination med andre oplysninger |
— |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb anvendes sammen med rejsedokumentets nummer. |
De oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c), kan indgå i søgninger med trunkering.
4. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226
Immigrationsmyndighederne har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e), fødselsdato, nationalitet(er), køn |
b) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne |
c) |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb. |
Alle oplysninger, der er anført i første afsnit, anvendes til at foretage denne søgning.
De oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c), kan indgå i søgninger med trunkering.
5. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 23, stk. 2, og artikel 27, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) 2017/2226
Grænse- og/eller immigrationsmyndighederne har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e), fødselsdato, nationalitet(er), køn |
b) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne |
c) |
datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb. |
De oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c), kan indgå i søgninger med trunkering.
6. Alfanumeriske søgninger som omhandlet i artikel 32, stk. 5, i forordning (EU) 2017/2226
De udpegede myndigheder har adgang til at foretage søgninger med følgende oplysninger:
a) |
efternavn, fornavn(e), fødselsdato, nationalitet(er), køn |
b) |
rejsedokumentets eller -dokumenternes type og nummer og koden bestående af tre bogstaver for det land, der har udstedt rejsedokumentet eller -dokumenterne, datoen for rejsedokumentets eller -dokumenternes udløb |
c) |
visummærkatets nummer og visummets udløbsdato |
d) |
indrejsedato og -tidspunkt, myndighed, der har tilladt indrejsen, og grænseovergangssted for indrejse |
e) |
udrejsedato og -tidspunkt og grænseovergangssted for udrejse. |
Enhver kombination af de oplysninger, der er anført i første afsnit, kan anvendes.
De oplysninger, der er anført i første afsnit, litra a), b) og c), kan indgå i søgninger med trunkering.
Artikel 3
Biometrisk søgning
Betingelserne for at foretage en biometrisk søgning fastsættes i Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fastlæggelse af specifikationerne af kvaliteten, opløsningen og brugen af fingeraftryk og ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet (EES) (11).
Artikel 4
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).
(3) Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).
(4) Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).
(5) EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.
(6) Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengenreglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).
(7) EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.
(8) Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).
(9) EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.
(10) Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).
(11) C(2019) 1280.
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/14 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/328
af 25. februar 2019
om fastlæggelse af foranstaltninger vedrørende føring af og adgang til loggene i ind- og udrejsesystemet (EES)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (1), særlig artikel 36, stk. 1, litra f), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EU) 2017/2226 blev der oprettet et ind- og udrejsesystem (EES) som et system, der elektronisk registrerer, hvornår og hvor tredjelandsstatsborgere, der er givet tilladelse til indrejse med henblik på et kortvarigt ophold på medlemsstaternes område, ind- og udrejser, og som beregner varigheden af deres tilladte ophold. |
(2) |
Formålet med EES er at forbedre forvaltningen af de ydre grænser, forhindre irregulær immigration og lette forvaltningen af migrationsstrømme. EES bør navnlig bidrage til at finde frem til personer, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for det tilladte ophold på medlemsstaternes område. Desuden bør EES bidrage til forebyggelsen, opsporingen og efterforskningen af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. |
(3) |
Forud for udviklingen af EES er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger til udviklingen og den tekniske gennemførelse af EES. |
(4) |
På grundlag af disse foranstaltninger bør Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed derefter kunne fastlægge udformningen af EES' fysiske arkitektur, herunder dets kommunikationsinfrastruktur samt de tekniske specifikationer for systemet, og udvikle EES. |
(5) |
De foranstaltninger, der fastsættes ved denne afgørelse, til udviklingen og den tekniske gennemførelse af EES, bør suppleres af EES' tekniske specifikationer og grænsefladekontroldokumentet, der vil blive udviklet af Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed. |
(6) |
I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltog Danmark ikke i vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordning (EU) 2017/2226 imidlertid bygger på Schengenreglerne, meddelte Danmark i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte protokol den 30. maj 2018 sin beslutning om at gennemføre forordning (EU) 2017/2226 i national ret. Danmark er derfor i medfør af international ret forpligtet til at gennemføre denne afgørelse. |
(7) |
Denne forordning berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (2). |
(8) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
(9) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
(10) |
For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (5), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6). |
(11) |
For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (7), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8). |
(12) |
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (9), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10). |
(13) |
For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien kræver driften af EES, at der er givet passiv adgang til VIS, og iværksættelse af alle Schengenreglernes bestemmelser om SIS i overensstemmelse med de relevante rådsafgørelser. Disse betingelser kan først opfyldes, når verifikationen er fuldført i overensstemmelse med den gældende Schengenevalueringsprocedure. EES bør derfor kun anvendes af de medlemsstater, der opfylder disse betingelser ved idriftsættelsen af EES. Medlemsstater, der ikke anvender EES fra den første idriftsættelse, bør tilkobles EES i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) 2017/2226, så snart alle de nævnte betingelser er opfyldt. |
(14) |
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav udtalelse den 20. juli 2018. |
(15) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for intelligente grænser — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, der er nødvendige for den tekniske gennemførelse af EES i forbindelse med procedurerne for føring af og adgang til logge, jf. artikel 46 i forordning (EU) 2017/2226, fastsættes i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).
(3) Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).
(4) Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).
(5) EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.
(6) Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).
(7) EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.
(8) Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).
(9) EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.
(10) Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).
BILAG
1. LOGFØRING OVER BEHANDLING AF OPLYSNINGER
I dette bilag skelnes ikke mellem de logge, der kan lagres på det centrale ind- og udrejsesystems (EES') niveau og på den nationale ensartede grænseflades niveau, da alle logge vil blive konsolideret på det centrale EES-systems niveau.
Hver behandling af oplysninger i EES lagres som logdata. Logdata har et specifikt felt, der gør det muligt at identificere den udførte behandling, herunder formålet med adgangen, jf. artikel 46, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2017/2226. Alle indberettede data logges; i tilfælde af VIS-søgninger finder bestemmelserne i artikel 34 i Europa-Parlamnetets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (1) også anvendelse.
Logdata lagres med det kvalificerede elektroniske tidsstempel med angivelse af tidspunkt og dato for modtagelsen af oplysningerne. Dette tidsstempel anvendes senere til at identificere de logdata, der skal slettes efter lagringsperioden for hver logtype, jf. artikel 46, stk. 4 i forordning (EU) 2017/2226.
I forbindelse med alle behandlinger af oplysninger lagres et unikt ID for den myndighed, der registrerer eller henter oplysninger, som logdata. Myndigheden og EES' centrale system specificeres i loggen som enten afsender eller modtager.
De oplysninger, der er overført eller anvendt til søgninger, som omhandlet i artikel 46, stk. 1, litra c) og d), i forordning (EU) 2017/2226, lagres i loggen. I tilfælde af søgning i rapporten om personer, hvis tilladelse til ophold er udløbet, logges de oplysninger, der er omhandlet i artikel 46, stk. 1, litra a), b), d) og e), i forordning (EU) 2017/2226.
Logge, jf. artikel 46 i forordning (EU) 2017/2226, lagres i EES' centrale system. EES' centrale system sletter dagligt logdata i henhold til artikel 46, stk. 4, i forordning (EU) 2017/2226. Alle logge, der omhandler samme tredjelandsstatsborger og svarer til operationen »slet sagsmapper eller registreringer af indrejse/udrejse/afslag« eller »automatisk sletning« slettes et år efter sletningen, medmindre de er bestemt til at blive lagret med henblik på databeskyttelse, jf. artikel 46, stk. 4, i forordning (EU) 2017/2226. Der indføres bestemmelser for at undgå sletning af sidstnævnte logge på en måde, så hver enkelt log markeres samt hver tilknyttet log.
Logge over behandlinger af oplysninger må hverken ændres eller slettes inden ét år efter udløbet af lagringsperioden, jf. artikel 34 i forordning (EU) 2017/2226.
2. ADGANG TIL LOGGE OVER BEHANDLING AF OPLYSNINGER
Adgang til de logge, der føres af eu-LISA, jf. artikel 46 i forordning (EU) 2017/2226, begrænses til de behørigt bemyndigede administratorer af eu-LISA i EES, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og de nationale tilsynsmyndigheder. Adgangen til disse logge skal ligeledes være sporbar. Denne bestemmelse finder tilsvarende anvendelse på logge over adgangen til loggene.
(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60).
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/18 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/329
af 25. februar 2019
om fastlæggelse af specifikationerne af kvaliteten, opløsningen og brugen af fingeraftryk og ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet (EES)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (1), særlig artikel 36, stk. 1, litra a) og b), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EU) 2017/2226 blev der oprettet et ind- og udrejsesystem som et system, der elektronisk registrerer, hvornår og hvor tredjelandsstatsborgere, der er givet tilladelse til indrejse med henblik på et kortvarigt ophold på medlemsstaternes område, ind- og udrejser, og som beregner varigheden af deres tilladte ophold. |
(2) |
Formålet med ind- og udrejsesystemet er at forbedre forvaltningen af de ydre grænser, forhindre irregulær immigration og lette forvaltningen af migrationsstrømme. Ind- og udrejsesystemet bør navnlig bidrage til identifikation af personer, der ikke opfylder eller ikke længere opfylder betingelserne for det tilladte ophold på medlemsstaternes område. Desuden bør ind- og udrejsesystemet bidrage til forebyggelsen, afsløringen og efterforskningen af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. |
(3) |
Da biometriske data er af afgørende betydning for, at ind- og udrejsesystemet kan nå sit fulde potentiale, er det nødvendigt at fastsætte specifikationer af kvaliteten, opløsningen og brugen af både fingeraftryk og ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet, herunder når de er taget på stedet eller udtrukket elektronisk fra det elektroniske maskinlæsbare rejsedokument (eMRTD). Da kvaliteten af de registrerede fingeraftryk flere år efter registreringen vil få indvirkning på, om ind- og udrejsesystemet fungerer ordentligt, bør de miljømæssige og operationelle faktorer i forbindelse med registreringen af kvaliteten af fingeraftryk overvåges nøje på lang sigt. |
(4) |
Der indføres ingen nye standarder ved denne afgørelse; den er i overensstemmelse med ICAO-standarderne. |
(5) |
På grundlag af disse foranstaltninger bør Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed derefter kunne fastlægge udformningen af ind- og udrejsesystemets fysiske arkitektur, herunder dets kommunikationsinfrastruktur samt de tekniske specifikationer for systemet, og udvikle ind- og udrejsesystemet. |
(6) |
Inden for denne ramme er det således nødvendigt at vedtage specifikationer af kvaliteten, opløsningen og brugen af fingeraftryk og ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet (EES). |
(7) |
Denne afgørelse berører ikke anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (2). |
(8) |
I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltog Danmark ikke i vedtagelsen af forordning (EU) 2017/2226, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordning (EU) 2017/2226 imidlertid bygger på Schengenreglerne, meddelte Danmark i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte protokol den 30. maj 2018 sin beslutning om at gennemføre forordning (EU) 2017/2226 i national ret. Danmark er derfor i medfør af international ret forpligtet til at gennemføre denne afgørelse. |
(9) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2000/365/EF (3); Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige. |
(10) |
Denne afgørelse udgør en udvikling af de bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF (4); Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland. |
(11) |
For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (5), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (6). |
(12) |
For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (7), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (8). |
(13) |
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (9), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (10). |
(14) |
For så vidt angår Cypern, Bulgarien, Rumænien og Kroatien kræver driften af ind- og udrejsesystemet, at der er givet passiv adgang til VIS, og iværksættelse af alle Schengenreglernes bestemmelser om SIS i overensstemmelse med de relevante rådsafgørelser. Disse betingelser kan først opfyldes, når verifikationen er fuldført i overensstemmelse med den gældende Schengenevalueringsprocedure. Ind- og udrejsesystemet bør derfor kun anvendes af de medlemsstater, der opfylder disse betingelser ved idriftsættelsen af ind- og udrejsesystemet. Medlemsstater, der ikke anvender ind- og udrejsesystemet fra den første idriftsættelse, bør tilkobles ind- og udrejsesystemet i overensstemmelse med proceduren i forordning (EU) 2017/2226, så snart alle de nævnte betingelser er opfyldt. |
(15) |
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav udtalelse den 27. juli 2018. |
(16) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for intelligente grænser — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Specifikationerne af kvaliteten, opløsningen og brugen af fingeraftryk til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet er anført i bilaget.
2. Specifikationerne af kvaliteten, opløsningen og brugen af ansigtsbilleder til biometrisk verifikation og identifikation i ind- og udrejsesystemet, herunder når de er taget på stedet eller udtrukket elektronisk fra eMRTD, er anført i bilaget.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2019.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).
(3) Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).
(4) Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).
(5) EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.
(6) Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengenreglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).
(7) EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.
(8) Rådets afgørelse 2008/146/EF af 28. januar 2008 om indgåelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (EUT L 53 af 27.2.2008, s. 1).
(9) EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.
(10) Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).
BILAG
1. KVALITET
1.1. Tærskelværdier
1.1.1. Fingeraftryk
På registreringstidspunktet skal version 2.0 (eller en nyere version) af kvalitetsmetrikken for fingeraftryksbilleder (NFIQ) (1), som fastsættes af National Institute for Standards og Technology (NIST), anvendes til at kontrollere, at kvaliteten af de optagede fingeraftryk overholder de tærskelværdier, der fastsættes i de tekniske specifikationer, som er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226.
Med henblik på registreringen skal kvaliteten af fingeraftrykkene vurderes:
— |
på nationalt plan af medlemsstaterne på optagelsestidspunktet, inden de overføres til EES' centrale system (CS-EES), eventuelt ved hjælp af et værktøj, som eu-LISA stiller til rådighed, vedligeholder og ajourfører, samt |
— |
på centralt plan. |
Med henblik på verifikationen anbefales det, at medlemsstaterne vurderer kvaliteten af fingeraftryksoplysningerne på optagelsestidspunktet, inden de overføres til CS-EES, enten ved hjælp af version 2.0 (eller en nyere version) af kvalitetsmetrikken for fingeraftryksbilleder (NFIQ) eller, hvis det er teknisk umuligt, ved hjælp af en anden metrik, som helst skal være korreleret med NFIQ version 2.0 (eller en nyere version). Korrelationen skal være udledt på forhånd. Hvis resultatet af kvalitetsvurderingen overholder NFIQ version 2.0 (eller en nyere version), skal den fremsendes samtidig med fingeraftrykkene til CS-EES.
1.1.2. Ansigtsbilleder
Kvaliteten af ansigtsbillederne, herunder af de nærinfrarøde, skal overholde de tærskelværdier, der er angivet i de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226, og kravene til frontalbilleder i henhold til ISO/IEC 19794-5:2011. Kvaliteten af ansigtsbilleder skal på nationalt plan vurderes af medlemsstaterne på optagelsestidspunktet, inden de overføres til CS-EES, eventuelt ved hjælp af et værktøj, som eu-LISA stiller til rådighed, vedligeholder og ajourfører. Algoritmen for kvaliteten af ansigtsbilleder skal være i overensstemmelse med ISO/IEC 19794-5:2011-kriterierne.
Kvalitetstærsklen for ansigtsbilleder skal fastsættes ud fra en algoritme for kvaliteten af ansigtsbilleder på grundlag af de kvalitetskriterier, der er beskrevet i ISO 19794-5, og der skal fortages kvalitetskontrol, der svarer til den kvalitetskontrol, der foretages i CS-ESS (2).
1.2. Ydeevneværdier for biometrisk nøjagtighed
Definitioner
Ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2017/2226, er:
»29) »grad af manglende registrering« (FTER): andelen af registreringer med utilstrækkelig kvalitet af den biometriske registrering
30) »falsk positiv identifikationsgrad« (FPIR): den andel af returnerede match under en biometrisk søgning, som ikke vedrører den pågældende kontrollerede rejsende
31) »falsk negativ identifikationsgrad« (FNIR): andelen af forpassede match under en biometrisk søgning, selv om den pågældende rejsendes biometriske oplysninger var registreret.«
Den »biometriske søgning«, der er omhandlet i nr. 30) og 31), er den samme som en biometrisk identifikationssøgning eller »1 til N«-søgning.
I henhold til artikel 36, stk. 1, litra g), i forordning (EU) 2017/2226 er der mulighed for i gennemførelsesretsakten at fastsætte yderligere værdier for biometrisk ydeevne.
False match(ing) rate (FMR) er den andel af svigagtige forsøg (»impostor attempts«), som fejlagtigt bliver vurderet til at matche et andet objekts skabelon (en persons biometriske skabelon).
False non-match rate (FNMR) er den andel af ægte forsøg (»genuine attempts«), som fejlagtigt bliver vurderet til ikke at matche det samme objekts skabelon.
Et ægte forsøg er et enkelt forsøg fra en brugers side på at matche hans eller hendes lagrede skabelon. Et svigagtigt forsøg er det modsatte — en brugers skabelon forsøges matchet med en andens skabelon.
1.2.1. Grad af manglende registrering
Målværdien for graden af manglende registrering er nul. Medlemsstaterne skal være omhyggelige med at undgå sådanne tilfælde ved at anvende en registreringsproces, der fokuserer på kvalitet.
1.2.2. Nøjagtighed af biometrisk verifikation
De maksimale værdier for false non-match rate (FNMR) ved en false match rate (FMR) på 0,05 % (5 pr. 10 000) er:
Type |
FMR |
FNMR |
Fingeraftryk |
0,05 % |
< 0,5 % |
Ansigtsbillede |
0,05 % |
< 1 % |
1.2.3. Nøjagtighed af biometrisk identifikation
De maksimale værdier for falsk negativ identifikationsgrad ved en falsk positiv identifikationsgrad på 0,1 % (1 pr. 1 000) er:
Type |
FPIR |
FNIR |
Fingeraftryk |
0,1 % |
< 1,5 % |
Ansigtsbillede og fingeraftryk (multimodal) |
0,1 % |
< 1 % |
1.3. Overvågning af ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed
Ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed skal måles ud fra faktiske data, som den enkelte medlemsstat indhenter, på grundlag af en daglig repræsentativ stikprøve af sager ved udvalgte grænseovergange. Målingen styres centralt, er fuldautomatisk og kræver ikke, at operatører har adgang til personoplysninger.
Der er ikke behov for konstant at foretage måling af ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed: Målingen kan aktiveres eller deaktiveres, men skal foretages regelmæssigt af eu-LISA (mindst en gang om måneden).
Selve de biometriske data anvendes ikke ved måling af ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed. De billedskabeloner, der anvendes ved nøjagtighedsmåling, slettes automatisk, når vurderingsprocessen er gennemført. Resultater af målinger af ydeevneværdier må ikke indeholde personoplysninger.
1.3.1. Måling af FPIR (falsk positiv identifikationsgrad)
Nedenstående figur viser, at det biometriske matchsystem indeholder skabeloner for de biometriske prøver af både fingeraftryk og ansigtsbilleder for et antal (»n«) identiteter.
Målingen skal foregå som følger:
1. |
En person, der skal registreres i EES, indgiver en prøve i en eller begge biometriske former (fingeraftryk og ansigtsbillede). |
2. |
Den biometriske verifikation foretages ud fra biometriske referencedata, der modsvarer personens identitet (trin 1 i figuren »standardverifikation«). |
3. |
Med henblik på et løbende prøvesæt skal den anden biometriske form stamme fra samme person (blev enten indgivet i forbindelse med trin 1 eller kan udtrækkes fra de biometriske referencedata, der modsvarer personens identitet). Kombineret biometri anvendes til at foretage en identifikation i hele arkivet undtagen i den persons biometriske identifikatorer, som den biometriske prøve tilhører (trin 2 i figuren: »identifikation vides at være negativ«). Denne identifikation forventes at give et nulresultat, eftersom den matchende biometriske prøve bevidst er fjernet fra sammenligningen. Hvis den form, der anvendes i trin 2, svarer til fingeraftrykket, foretages der en identifikation (med henblik på at vurdere nøjagtigheden af fingeraftryksidentifikationen) på samme betingelser som dem, der er nævnt i første afsnit. |
4. |
Hvis en biometrisk identifikation returnerer en biometrisk prøve som resultat (med angivelsen »match over tærskelværdien«) vides det at være en falsk positiv identifikation (resultatet er en anden person end den forventede). |
Trin 1 og 2 vedrører den identitetsverifikation, der indgår i EES. Trin 3 og 4 vedrører ikke identitetsverifikationen og foretages for at måle ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed.
FPIR (falsk positiv identifikationsgrad) beregnes som følger:
1.3.2. Måling af FNIR (falsk negativ identifikationsgrad)
Figuren i punkt 1.3.1 illustrerer nedenstående beskrivelse.
Ved målingen skal det logiske ræsonnement følges, hvor de to første trin altid er de samme, eftersom de vedrører den identitetsverifikation, der indgår i EES:
1. |
En person, der skal registreres i EES, indgiver en prøve i en eller begge biometriske former. |
2. |
Den biometriske verifikation foretages ud fra biometriske referencedata, der modsvarer personens identitet (trin 1 i figuren »standardverifikation«). |
3. |
Med henblik på et løbende prøvesæt skal den anden biometriske form stamme fra den samme person, hvis begge biometriske former indgik i trin 1, eller fra en anden person, for hvem trin 1 og 2 er foretaget. Kombineret biometri anvendes til at foretage en identifikation i hele arkivet, herunder i den eller de personers biometriske identifikatorer, som den biometriske prøve tilhører. Denne identifikation forventes at give det kendte resultat, eftersom den matchende biometriske prøve indgår i sammenligningen. |
4. |
Hvis den form, der anvendes i trin 2, svarer til fingeraftrykket, foretages der en identifikation (med henblik på at vurdere nøjagtigheden af fingeraftryksidentifikationen) på samme betingelser som dem, der er nævnt i stk. 3. |
5. |
Hvis en biometrisk identifikation som resultat ikke returnerer den forventede biometriske prøve (med angivelsen »match over tærskelværdien«) i hitlisten, vides det at være en falsk negativ identifikation. |
Trin 1 og 2 vedrører den identitetsverifikation, der indgår i EES. Trin 3 og 4 er ikke led i identitetsverifikationen og foretages for at måle ydeevneværdierne for biometrisk nøjagtighed.
FNIR (falsk negativ identifikationsgrad) beregnes som følger:
1.3.3. Måling af biometrisk nøjagtighed i forbindelse med verifikation (false match rate og false non match rate)
Ved målingen skal følgende logiske ræsonnement anvendes:
1. |
En person, der er omfattet af EES, indgiver en prøve i en af de to biometriske former. |
2. |
Den biometriske verifikation foretages ud fra biometriske referencedata, der modsvarer personens identitet (trin 1 i figuren »standardverifikation«). Trin 1 og 2 vedrører den identitetsverifikation, der indgår i EES. Målingen af den biometriske nøjagtighed starter her. |
3. |
Verifikationen af den biometriske prøve foretages ud fra en række andre biometriske stikprøver, som udtages tilfældigt fra det biometriske billedarkiv, og som ikke indeholder de pågældende biometriske identifikatorer. Det forventede resultat er, at verifikationerne mislykkes (jf. punkt 2 i figuren »verifikationer, der vides at være ikkeparrede«). Ethvert match ville være et false match. |
Trin 3 gør det muligt at beregne false match rate (match med en anden person end dataejeren):
Anmærkning: Antallet af ikkeparrede sammenligninger er antallet af sammenligninger under trin 3).
Trin 2 gør det muligt at beregne False Non Match Rate (match forekommer ikke hos ejeren af de biometriske identifikatorer), hvis vedkommendes identitet er blevet bekræftet på anden vis, på grundlag af
Anmærkning: Antallet af parrede sammenligninger betegnes som »formodet«, da der ikke er nogen absolut sikkerhed for, at en bedrager ikke indgår i det sæt af identiteter, hvorudfra sammenligningen foretages.
1.4. Udskiftning af biometriske identifikatorer med henblik på at forbedre kvaliteten eller udskifte et billede, der blev udtrukket fra det elektroniske maskinlæsbare rejsedokument, med et ansigtsbillede taget på stedet fra CS-EES' billedarkiv
Udskiftning af biometriske identifikatorer må kun foretages efter vellykket biometrisk identitetsverifikation.
1.4.1. Udskiftning af lagrede fingeraftryksoplysninger
Proceduren for udskiftning af lagrede fingeraftryksoplysninger, der ikke opfylder kvalitetskravene, skal beskrives i den praktiske vejledning, der er omhandlet i artikel 71 i forordning (EU) 2017/2226.
Hvis venstre hånd erstattes af højre hånd (eller omvendt), skal der foretages identifikation ud fra de nyligt optagede fingeraftryk for at sikre, at fingeraftrykkene ikke modsvarer en anden identitet, der allerede er registreret i systemet.
1.4.2. Udskiftning af lagrede ansigtsbilleder
Proceduren for udskiftning af lagrede ansigtsbilleder, der ikke opfylder kvalitetskravene, eller som blev udtrukket fra chippen i det elektroniske maskinlæsbare rejsedokument, skal beskrives i den praktiske vejledning, der er omhandlet i artikel 71 i forordning (EU) 2017/2226.
2. OPLØSNING
2.1. Fingeraftryk
De fingeraftryksoplysninger, der fremsendes til CS-EES, skal have en nominel opløsning på enten 500 eller 1 000 ppi (med en acceptabel afvigelse på ± 10 ppi) og 256 gråtoneniveauer.
Fingeraftryksoplysningerne skal indgives i overensstemmelse med standarden ANSI/NIST-ITL 1-2011 Update 2015 (eller nyere version) og som angivet i de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226.
2.2. Ansigtsbilleder
2.2.1. Definition
De ansigtsbilleder, der fremsendes til CS-EES, skal have en opløsning (portrætformat) på mindst 600 × 800 pixel og maksimalt 1 200 × 1 600 pixel.
Ansigtet skal optage tilstrækkelig plads i billedet til at sikre, at der er minimum 120 pixel mellem øjnenes midtpunkter.
2.2.2. Farver
Når der tages et ansigtsbillede på stedet, skal det være et farvebillede. I særlige tilfælde, hvor der ikke kan tages et farvebillede, kan der anvendes gråtone eller nærinfrarød. I så fald kan billedet, såfremt kvaliteten af gråtone- eller nærinfrarødbilledet er tilstrækkeligt høj, anvendes til verifikation eller identifikation, men ikke til registrering. Kun gråtonebilleder, der er udtrukket af chippen på rejsedokumentet, må accepteres til registrering.
Særlige regler vedrørende nærinfrarøde ansigtsbilleder skal beskrives i vejledningen i overensstemmelse med artikel 71 i forordning (EU) 2017/2226.
3. BRUG AF BIOMETRISKE IDENTIFIKATORER
3.1. Indlæsning og lagring
3.1.1. Fingeraftryk
I CS-EES lagres fingeraftryksoplysningerne fra fire fingre holdt flat ned (3). Når følgende fingre på højre hånd er tilgængelige, skal der anvendes fingeraftryk af: pegefingeren, langfingeren, ringfingeren og lillefingeren.
Hvis det ikke er muligt at opnå et fingeraftryk af de nævnte fingre på højre hånd, optages der fingeraftryk af de fire fingre på venstre hånd, hvis de er tilgængelige. Hvis det kun er midlertidigt, at det er umuligt at opnå fire fingeraftryk fra højre hånd, skal der gøres en eksplicit anmærkning om fingeraftryksoplysningerne, og hvis det igen bliver muligt, skal fingeraftryksoplysningerne fra højre hånd indhentes ved udrejse eller ved efterfølgende indrejse i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226 (midlertidig umuligt).
For at overholde den gældende tærskelværdi bør fornyet optagelse af fingeraftryk om nødvendigt foretages to gange for den enkelte registrerede (dvs. at der i alt bør gøres tre forsøg på optagelse). Forsøg på fornyet optagelse bør omfatte alle de fingre, der oprindeligt blev forsøgt optaget fingeraftryk af.
Fingeraftryksoplysninger, der ikke overholder den gældende kvalitetstærskelværdi:
1) |
skal lagres i CS-EES
|
2) |
skal anmeldes af det nationale system i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226 (teknisk umuligt), for at muliggøre optagelse ved næste grænsepassage. |
Den NIST-fil, som af de nationale systemer fremsendes til CS-EES, hvor den lagres, skal også indeholde betingelserne for registrering af fingeraftryk, herunder på hvilket niveau myndighederne har foretaget overvågning, og hvilken metode der er anvendt til at tage billeder med fire fingre holdt fladt ned, som specificeret i ANSI/NIST-ITL 1-2011: Update 2015 (4) (eller nyere version).
3.1.2. Ansigtsbilleder
I CS-EES opbevares det ansigtsbillede, der tages på stedet ved grænseovergangsstedet og videregives til CS-EES som en komponent i en NIST-beholder, som specificeret i ANSI/NIST-ITL 1-2011: Update 2015 (eller nyere version).
I særlige tilfælde, hvor det er umuligt at opnå et ansigtsbillede af tilstrækkelig høj kvalitet fra personen på stedet, skal der anmodes om registrering ud fra dokumentchippen i et elektronisk maskinlæsbart rejsedokument (eMRTD), hvis en sådan er teknisk tilgængelig og efter vellykket elektronisk verifikation i overensstemmelse med den proces, der skal beskrives i den praktiske vejledning, der er omhandlet i artikel 71 i forordning (EU) 2017/2226.
Der må ikke anvendes billeder, endsige til CS-EES fremsendes billeder, der er indscannet fra den biografiske side i rejsedokumentet.
De fotografier af visumansøgere, der er lagret i visuminformationssystemet (VIS), der blev oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 (5), må ikke anvendes til at foretage elektronisk biometrisk verifikation eller identifikation i CS-EES.
Af praktiske grunde er det ikke obligatorisk at fastsætte en kvalitetstærskel for ansigtsbilleder, der er taget af personer på stedet udelukkende med henblik på verifikation ud fra dem, der er lagret i CS-EES. En vellykket verifikation ud fra de aftalte tærskelværdier for match ville dog kræve billeder af tilstrækkelig høj kvalitet også i disse tilfælde.
For at overholde den fastsatte kvalitetstærskelværdi, navnlig når det er umuligt at udtrække et ansigtsbillede elektronisk fra chippen i et elektronisk maskinlæsbart rejsedokument (6), skal følgende foranstaltninger anvendes:
1) |
I tilfælde, hvor ansigtsoptagelsesenheden registrerer billeder i en kontinuerlig strøm, skal der foretages fornyet optagelse over tilstrækkelig lang tid til, at det optimale billede i optagelsesstrømmen kan overføres til CS-EES. En fremsendt prøve af lavere kvalitet skal af CS-EES mærkes som sådan, jf. de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226. |
2) |
I tilfælde, hvor ansigtsoptagelsesenheden tager statiske enkeltbilleder, efter at en operatør har igangsat enheden, skal der foretages fornyet optagelse af tilstrækkeligt mange billeder til, at det optimale billede kan overføres til CS-EES. En indgivet prøve af lavere kvalitet skal over for CS-EES mærkes som sådan, jf. de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226. |
En vejledning i bedste praksis, som skal følges ved optagelse af ansigtsbilleder, jf. de to foregående punkter i dette stykke, skal indgå i den praktiske vejledning, der er omhandlet i artikel 71 i forordning (EU) 2017/2226.
3.1.3. Billedkomprimering
Den anvendte komprimeringsalgoritme skal følge NIST-anbefalingerne. Som følge heraf skal fingeraftryksoplysninger med en opløsning på 500 ppi komprimeres ved brug af WSQ-algoritmen (ISO/IEC 19794), mens der ved fingeraftryksoplysninger med en opløsning på 1 000 ppi skal anvendes JPEG 2000-billedkomprimeringsstandarden (ISO/IEC 15444-1) og kodningssystemet. Målkomprimeringsforholdet er 15:1.
De billeder, der er komprimeret efter JPG (ISO/IEC 10918) eller JPEG 2000 (JP2) (ISO/IEC 15444-1) billedkomprimeringsstandarden og kodningssystemet, skal fremsendes til CS-EES som angivet i de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226. Den højst tilladte billedkomprimering er 1:20.
3.2. Biometrisk verifikation
3.2.1. Fingeraftryk
CS-EES skal kunne foretage biometrisk verifikation med en, to eller fire fingre holdt fladt ned.
Hvis der anvendes aftryk af fire fingre holdt fladt ned, skal der benyttes fingeraftryksoplysninger fra følgende fingre: pegefingeren, langfingeren, ringfingeren og lillefingeren.
Hvis der anvendes aftryk af en eller to fingre holdt fladt ned, skal følgende fingre benyttes som standard:
a) |
en finger: pegefingeren |
b) |
to fingre: pegefingeren og langfingeren. |
Alternativt kan følgende fingre benyttes:
a) |
en finger: den første finger, der er tilgængelig for optagelse, i følgende rækkefølge: pegefinger, langfinger, ringfinger, lillefinger. |
b) |
to fingre: de to første fingre, der er tilgængelige for optagelse, i følgende rækkefølge — pegefinger, langfinger og ringfinger. Det kan også overvejes at bruge lillefingeren som anden finger (udelukkende) til verifikation, hvis der ikke er andre muligheder. |
I alle tilfælde:
a) |
Fingeraftryk skal optages fra den hånd, der anvendes til registreringen. |
b) |
Det skal anføres for hvert enkelt fingeraftryksbillede, hvilken finger der er tale om, jf. ANSI/NIST-ITL 1-2011: Update 2015 (eller nyere version). |
c) |
En verifikation baseret på permutation (7) sikrer, at fingeraftryk fra hvert af de to sæt matches med hinanden, uanset deres placering i sættet. Det skal være muligt at aktivere eller deaktivere denne funktion på centralt plan, hvilket påvirker alle brugere. |
Hvis det permanent eller midlertidigt er fysisk umuligt at optage fingeraftryk, skal fingeraftrykkene altid identificeres som angivet i ANSI/NIST-ITL 1-2011: Update 2015 (eller nyere version) og et EES-grænsefladekontroldokument
3.2.2. Ansigtsbilleder
CS-EES foretager biometrisk verifikation ud fra ansigtsbilleder taget på stedet.
3.3. Biometrisk identifikation og søgninger
3.3.1. Med henblik på de formål, der er omhandlet i kapitel 3 i forordning (EU) 2017/2226
Med henblik på andre formål end retshåndhævelse skal flere søgekonfigurationer være tilgængelige. Der skal være mindst én søgekonfiguration, der opfylder kravene i Kommissionens gennemførelsesafgørelse om krav til ind- og udrejsesystemets (EES) ydeevne (8) og yderligere mulige søgekonfigurationer med forskellige specifikationer for nøjagtighed (mere eller mindre strenge).
Til andre formål end retshåndhævelse foretager CS-EES biometriske identifikationer og søgninger enten med fire fingre holdt fladt ned eller med fire fingre holdt fladt ned i kombination med et ansigtsbillede taget på stedet og kun ud fra biometriske data, som overholder de gældende kvalitetstærskelværdier. Den biometriske identifikation foretages ved hjælp af fingeraftryksoplysninger med højst ét billede pr. fingertype (NIST-identifikation 1-10).
Der skal anvendes fingeraftryksoplysninger fra følgende fingre: pegefingeren, langfingeren, ringfingeren og lillefingeren. Der skal benyttes fingeraftryk fra den samme hånd, først den højre.
Fingeraftryksoplysningerne skal være korrekt mærket med, hvilken finger de vedrører. Hvis det permanent eller midlertidigt er »fysisk umuligt«, skal fingeraftrykkene altid angives som fastsat i ANSI/NIST-ITL 1-2011: Update 2015 (9) (eller nyere version), og de eventuelle tilbageværende fingre skal anvendes.
Hvis identifikationen ikke foretages i forbindelse med grænsekontrol, skal CS-EES kunne acceptere rullede fingeraftryk fra myndigheder med adgang til ind- og udrejsesystemet, som også har tilladelse til at anvende rullede fingeraftryk i henhold til anden europæisk lovgivning. Hvis myndigheden foretager en identifikation med fingre fra begge hænder, skal CS-EES foretage to identifikationer, en med fingrene på højre hånd og en med fingrene på venstre hånd.
CS-EES udfører biometriske søgninger ud fra ansigtsbilleder taget på stedet i kombination med fingeraftryksoplysninger efter de regler, der er fastsat i ovenstående afsnit »Anvendelse af fingeraftryk«.
3.3.2. Til retshåndhævelsesformål
Kun med henblik på retshåndhævelse kan der foretages søgninger på grundlag af følgende biometriske data:
— |
fingeraftryksdatasæt indeholdende mindst ét fingeraftryk |
— |
rullede og ikkesegmenterede »slap«-fingeraftryksoplysninger |
— |
latente fingeraftryk |
— |
ansigtsbillede i kombination med fingeraftryksoplysninger |
— |
ansigtsbillede alene. |
Ved fingeraftrykssøgning i retshåndhævelsesøjemed skal der foretages permutation (10) af hænderne. Brugen af permutation af hænderne skal kunne konfigureres (slås til og fra) på den centrale side, hvilket påvirker alle brugere.
Identifikation ved hjælp af fingeraftryk med henblik på retshåndhævelse foretages på alle lagrede fingeraftryk uden hensyntagen til deres kvalitet eller udelukkende på dem, der overholder en bestemt kvalitetstærskelværdi, der er fastsat i den brugersøgekonfiguration, der bruges i søgningen. CS-EES forelægger den anmodende medlemsstat de matchende biometriske data sammen med en angivelse af kvaliteten af de fundne fingeraftryk. Hvis der er match med fingeraftryk af lav kvalitet, underrettes den retshåndhævende myndighed om, at der er behov for yderligere verifikationer for at bekræfte matchet. Tærsklen for »lav datakvalitet«, der kræver yderligere verifikation, skal angives nærmere i de tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2226.
Biometriske søgninger alene ud fra ansigtsbillede kan foretages udelukkende med henblik på artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) 2017/2226. I givet fald skal brugeren angive et loft over antallet af potentielle returnerede match. Det maksimale antal returnerede filer er 400. I første omgang skal brugeren gives adgang til de 200 filer med bedste match. Om nødvendigt skal systemet give adgang til de resterende 200 filer, hvis brugeren bekræfter, at den første søgning ikke førte til et vellykket match.
(1) https://www.nist.gov/services-resources/software/development-nfiq-20.
(2) Hvis det er muligt, skal der foretages en vurdering og validering af ansigtsbillederne ud fra kriterierne i § 3.9 i ICAO-dokument 9303 og de franske myndigheders anbefalinger vedrørende franske visumansøgninger.
(3) Udtrykket »holdt fladt ned« (»flat«) anvendes i overensstemmelse med ISO/IEC-ordbogen og anvendes synonymt med termen »flad« (»plain«), der anvendes i ANSI/NIST-standarden.
(4) ANSI/NIST-ITL 1-2011-standarden, »Data Format for the Interchange of Fingerprint, Facial, Scar Mark & Tattoo (SMT) Information«, se https://www.nist.gov/publications/data-format-interchange-fingerprint-facial-other-biometric-information-ansinist-itl-1-1.
(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60).
(6) Dette kan eksempelvis være tilfældet, når den rejsende ikke er i besiddelse af et elektronisk dokument, eller når vedkommendes rejsedokument indeholder et token-baseret ansigtsbillede i stedet for selve billedet, sådan som det er tilladt i henhold til ICAO-dokument 9303.
(7) En verifikation er en særlig konfigurationsform i det biometriske matchsystem, som sikrer, at fingeraftryk fra hvert af de to sæt matches med hinanden, uanset deres placering i sættet. Dermed fjernes potentielle menneskelige fejl for så vidt angår rækkefølgen af fingrene, og der sikres den højest mulige biometriske nøjagtighed i forbindelse med verifikation.
(8) C(2019) 1260.
(9) Som ovenfor.
(10) Permutation af hænderne giver mulighed for at sammenligne fingeraftryk fra den ene hånd med fingeraftryk fra den anden hånd. Dermed forbedres matchnøjagtigheden i tilfælde, hvor det ikke vides, hvilken hånd prøven stammer fra.
Berigtigelser
26.2.2019 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 57/29 |
Berigtigelse til ændringer til toldkonventionen om international godstransport på grundlag af TIR-carneter (TIR-konventionen, 1975)
( Den Europæiske Unions Tidende L 296 af 22. november 2018 )
Side 1, undertitel:
I stedet for:
»I henhold til UN Depositary Notification C.N.557.2018.TREATIES — XI.A.16 træder følgende ændringer af TIR-konventionen i kraft den 3. februar 2019 for alle kontraherende«
læses:
»I henhold til UN Depositary Notification C.N.556.2018.TREATIES — XI.A.16 træder følgende ændringer af TIR-konventionen i kraft den 3. februar 2019 for alle kontraherende«.