ISSN 1725-2520 doi:10.3000/17252520.L_2011.043.dan |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Retsforskrifter |
54. årgang |
Indhold |
|
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
Side |
|
|
FORORDNINGER |
|
|
* |
Kommissionens forordning (EU) nr. 137/2011 af 16. februar 2011 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
AFGØRELSER |
|
|
* |
||
|
|
2011/107/EU |
|
|
* |
Kommissionens afgørelse af 10. februar 2011 om ændring af beslutning 2007/756/EF om vedtagelse af fælles specifikationer for det nationale køretøjsregister (meddelt under nummer K(2011) 665) ( 1 ) |
|
|
|
(1) EØS-relevant tekst |
DA |
De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode. Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter
FORORDNINGER
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/1 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 137/2011
af 16. februar 2011
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særligt artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder nævnte forordnings bestemmelser, betegnes »EF-gødning«. |
(2) |
Calciumformiat (CAS 544-17-2) er en gødning indeholdende et sekundærnæringsstof, der anvendes som bladgødning til frugtavl i én medlemsstat. Stoffet er uskadeligt for miljøet og menneskers sundhed. For at gøre det lettere for landmænd i hele EU at få adgang til det, bør det anerkendes som en »EF-gødning«. |
(3) |
Bestemmelserne vedrørende mikronæringsstofchelater og mikronæringsstofopløsninger bør tilpasses for at tillade brugen af mere end én chelatdanner, at indføre fælles værdier for mindsteindholdet af vandopløseligt mikronæringsstof og at sikre, at hver chelatdanner, som chelaterer mindst 1 % af det vandopløselige mikronæringsstof, og som er identificeret og kvantificeret ved EN-standarder,deklareres. Det er nødvendigt med en tilstrækkelig lang overgangsperiode for at give de økonomiske operatører mulighed for at afsætte deres gødningslagre. |
(4) |
Zinkoxidpulver (CAS 1314-13-2) er en zinkgødning, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Ved anvendelse af zinkoxid i pulverform kan der være fare for udvikling af støv. Dette undgås ved brug af en stabil vandig suspension af zinkoxid. Zinkgødningssuspension bør derfor anerkendes som en »EF-gødning« for at muliggøre en mere sikker brug af zinkoxid. For at give mulighed for fleksibilitet inden for formuleringer bør brugen af zinksalte og en eller flere typer af zinkchelat(er) også tillades i sådanne vandbaserede suspensioner. |
(5) |
Artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder regler for sammensætningen og mærkningen af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men sådanne blandinger er endnu ikke opført blandt gødningstyperne i bilag I. Mikronæringsstofgødninger kan derfor ikke sælges som »EF-gødninger«. Typebetegnelser for mikronæringsstofgødninger bør derfor opføres i bilag I for faste og flydende gødninger. |
(6) |
Iminodisuccinsyre (herefter benævnt »IDHA«) er en chelatdanner, der er godkendt til brug i to medlemsstater som bladsprøjtemiddel, til anvendelse i jord, i hydroponik og i gødningsvanding. IDHA bør tilføjes til listen over godkendte chelateringsdannere i bilag I for at gøre det lettere tilgængeligt for landmænd i hele EU. |
(7) |
I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal »EF-gødninger« kontrolleres ved anvendelse af analysemetoderne, der er beskrevet i forordningen. Nogle af metoderne er dog ikke internationalt anerkendte. Der er nu blevet udarbejdet EN-standarder af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, og disse bør erstatte ovennævnte metoder. |
(8) |
Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed og repeterbarhed mellem forskellige laboratorier. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der har været underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, så de ansvarlige på denne måde får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed. |
(9) |
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation. |
(10) |
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
(11) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det i henhold til artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Overgangsbestemmelser
Litra a)-e) i nr. 2) i bilag I finder anvendelse fra den 9. oktober 2012 på gødninger, der markedsføres før den 9. marts 2011.
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i alle medlemsstater.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
På Kommissionens vegne
José Manuel BARROSO
Formand
(1) EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1.
BILAG I
I bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:
1) |
I punkt D indsættes følgende nr. 2.1 og 2.2:
|
2) |
I punkt E.1 foretages følgende ændringer:
|
3) |
I punkt E.2 foretages følgende ændringer:
|
4) |
I punkt E.3.1 tilføjes følgende:
|
BILAG II
I punkt B i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:
1) |
Metode 2.6.2 affattes således: » Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i gødning, der udelukkende indeholder kvælstof i form af nitrat-, ammonium- og ureakvælstof, ved to forskellige metoder EN 15750: Gødning — Bestemmelse af det totale kvælstofindhold i gødning, der kun indeholder kvælstof i form af nitrat-, ammonium- og ureakvælstof, ved to forskellige metoder. Denne analysemetode er ringtestet.« |
2) |
Følgende metode 2.6.3 tilføjes: » Bestemmelse af ureakondensater ved HPLC — Isobutylidendiurea og crotonylidendiurea (metode A) og methylenureaoligomerer (metode B) EN 15705: Gødninger — Bestemmelse af ureakondensater ved HPLC — Isobutylidendiurea og crotonylidendiurea (metode A) og methylenureaoligomerer (metode B) Denne analysemetode er ringtestet.« |
3) |
Følgende titel indsættes i metode 5: »Kuldioxid« |
4) |
Følgende metode 5.1 indsættes: » Bestemmelse af kuldioxid — Del 1: Metode til fast gødning EN 14397-1: Gødning og jordbrugskalk — Bestemmelse af kuldioxid. Del I: Metode til fast gødning Denne analysemetode er ringtestet.« |
5) |
Metode 8.9 affattes således: » Bestemmelse af sulfat ved brug af tre forskellige metoder EN 15749: Gødning — Bestemmelse af sulfat ved brug af tre forskellige metoder Denne analysemetode er ringtestet.« |
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/9 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr 138/2011
af 16. februar 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1) |
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). |
(2) |
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3) |
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
(4) |
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt. |
(5) |
Der blev modtaget 16 besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 86 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i nedenstående betragtning. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som højt. |
(6) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af to individuelle eksporterende producenter og én eksporterende producentgruppe, der bestod af fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som repræsenterede 42 % af EU-importen i undersøgelsesperioden (UP) som defineret i betragtning 13 nedenfor. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven og gjorde ikke indsigelse. |
(7) |
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde 12 producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag heraf udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter med hensyn til salg og produktion, som tegner for 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg som defineret i betragtning 59 nedenfor. |
(8) |
Kun fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
(9) |
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle de eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelser skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Desuden anmodede en eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. |
(10) |
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven og til de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, samt til de fire EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle de kendte brugere i EU. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter i USA, der som nævnt i indledningsmeddelelsen var foreslået som referenceland, og til producenter i andre mulige referencelande. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og fra den samarbejdsvillige producent, der havde anmodet om en individuel undersøgelse, fra en producent i USA og en producent i Canada, der som forklaret i betragtning 43 nedenfor var under overvejelse som referenceland, fra alle EU-producenterne i stikprøven og fra fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. |
(11) |
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
|
(12) |
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Canada som referenceland:
|
3. Undersøgelsesperiode
(13) |
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14) |
Den pågældende vare er åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99. |
(15) |
Åben mesh-stoffer er lavet af glasfibergarn og findes i forskellig cellestørrelse og vægt pr. kvadratmeter. De anvendes for det meste som forstærkningsmateriale i byggesektoren (udvendig temperaturisolering, marmor/gulvforstærkning, vægreparationer). |
(16) |
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende producent i Kina, som fremstiller glasfiberskiver, om præcisering af, hvorvidt denne varetype er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen blev hørt og var af den opfattelse, at sådanne skiver kan betragtes som varer i efterfølgende produktionsled og derfor ikke nødvendigvis er omfattet af varedefinitionen. Da de oplysninger, der er tilgængelige for Kommissionen, på dette stadie af proceduren endnu ikke muliggør en endegyldig konklusion om varens grundlæggende egenskaber, blev det besluttet foreløbigt at behandle glasfiberskiver som omfattet af definitionen af den pågældende vare, indtil indhentningen af yderligere oplysninger og tilkendegivelser fra de interesserede parter i forbindelse med resten af undersøgelsen er tilendebragt. |
2. Samme vare
(17) |
Undersøgelsen har vist, at åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Canada, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
C. DUMPING
1. Generel metode
(18) |
Den i det efterfølgende beskrevne generelle metode er blevet anvendt på de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina med henblik på at fastslå, om de praktiserede dumping. |
2. Markedsøkonomisk behandling
(19) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
|
(20) |
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen. |
(21) |
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos nedennævnte virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
|
(22) |
Indledningsvis blev det ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, mens den tredje stikprøveudvalgte eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ikke opfyldte kriterium 2 vedrørende internationale standarder for regnskabsføring. Navnlig konstateredes det, at visse omkostninger, indtægter og regnskaber ikke nøjagtigt afspejlede den finansielle situation for virksomhederne i gruppen. Desuden var regnskabernes ufuldstændighed ikke nævnt i revisionsrapporten. |
(23) |
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres. |
(24) |
Efter offentliggørelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling indkom der kun bemærkninger fra den stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger kunne dog ikke foranledige en ændring af resultaterne på dette område, da de ikke kunne tilbagevise den fremførte kritik, men kun give generelle forklaringer, der gik ud på, at hele gruppen er kontrolleret af en person, og at virksomhederne i gruppen var på vej gennem en overgangsfase med henblik på integrering af forretningen. |
(25) |
Umiddelbart forud for kontrolbesøgene vedrørende dumping blev der for Kommissionen fremlagt en række påstande, som i et enkelt tilfælde kunne dokumenteres, vedrørende de to eksporterende producenter i Kina, som indledningsvis blev foreslået indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse påstande blev undersøgt i forbindelse med kontrolbesøgene vedrørende dumping. |
(26) |
For den første eksporterende producents vedkommende gik den fremsatte påstand specifikt ud på, at producenten havde fremlagt forfalskede vedtægter i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og i løbet af kontrolbesøget vedrørende markedsøkonomisk behandling. Kommissionen modtog kopier af de angiveligt ægte vedtægter og den hertil svarende joint venture-kontrakt mellem virksomhedens aktionærer. Ved det første kontrolbesøg vedrørende dumping fremlagde den eksporterende producent en attesteret kopi af sine vedtægter registreret hos de lokale myndigheder; dette var det samme udaterede dokument som det, virksomheden havde vedlagt sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og fremlagt i forbindelse med kontrol på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
(27) |
Ved en sammenligning af dette dokument med det dokument, Kommissionen havde modtaget, jf. betragtning 25 og 26, blev der konstateret forskelle med hensyn til datering, involverede parter og visse bestemmelser om restriktioner vedrørende ansættelse af arbejdskraft. Der konstateredes desuden forskelle med hensyn til salgsrestriktioner ved sammenligning af den joint venture-kontrakt, der var vedlagt virksomhedens ansøgning om markedsøkonomisk behandling, og den Kommissionen havde modtaget. |
(28) |
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om, at disse oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Den eksporterende producent kunne i sit svar ikke tilstrækkeligt overbevisende forklare de pågældende forskelle og dermed ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling. |
(29) |
Påstanden vedrørende den anden eksporterende producent omhandlede specifikt forfalskede reviderede regnskaber. Denne påstand blev undersøgt ved kontrol på stedet, og der konstateredes uoverensstemmelser med hensyn til de balancer, der var overført fra de ikke reviderede regnskaber for 2006 til de første reviderede årsregnskaber for 2007. Desuden var der ikke i virksomhedens regnskaber bogført revisionshonorarer og betalinger heraf for 2007 og 2008. |
(30) |
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om de uoverensstemmelser, der var konstateret ved kontrollen på stedet, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Producenten blev også orienteret om, at disse nye oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18. Den eksporterende producents svar indeholdt ikke nye oplysninger, som kunne bortveje tvivlen vedrørende nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine årsregnskaber. Tværtimod indrømmede den eksporterende producent i sit svar, at der eksisterede to forskellige sæt regnskaber med forskellige tal for 2006, og at virksomhedens regnskaber for 2007 og 2008 indeholdt fejl, som ikke var kommenteret af revisor. |
(31) |
På baggrund af ovennævnte nye oplysninger fandt Kommissionen, at den første eksporterende producent havde afgivet vildledende oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag besluttedes det at anvende grundforordningens artikel 18 og at trække det oprindelige forslag om indrømmelse af markedsøkonomisk behandling tilbage. |
(32) |
For den anden eksporterende producents vedkommende blev det besluttet at nægte markedsøkonomisk behandling på grund af virksomhedens manglende opfyldelse af kriterie 2 i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
3. Individuel behandling
(33) |
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
|
(34) |
De tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, såfremt de ikke skulle blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Da grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse på den første eksporterende producent, blev denne nægtet individuel behandling. Om den anden eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling. |
(35) |
For den tredje eksporterende producent (gruppe af virksomheder), om hvem det konstateredes, at den ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, blev det besluttet at indrømme individuel behandling, da det fandtes, at virksomheden opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
(36) |
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
|
4. Individuel undersøgelse
(37) |
Gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle blive fastslået, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist. |
(38) |
De oplysninger, som den virksomhed, der anmodede om individuel undersøgelse, havde angivet i ansøgningsformularen vedrørende markedsøkonomisk behandling, blev ikke verificeret. Dette vil efterfølgende blive undersøgt. |
5. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(39) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland. |
(40) |
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
(41) |
Fire samarbejdende eksporterende producenter meddelte, at USA ikke ville være et passende referenceland, eftersom det glasfibergarn, der anvendes her, og som er den vigtigste råvare ved produktionen af den pågældende vare, er af en anden type end det, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter, og dermed dyrere. De foreslog i stedet Tyrkiet eller Thailand anvendt som referenceland, da producenterne af den pågældende vare i disse to lande anvender den samme type glasfibergarn som de kinesiske eksporterende producenter. |
(42) |
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af den pågældende vare i Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand. Kun én af producenterne af den pågældende vare i USA og den eneste producent i Canada besvarede spørgeskemaet. |
(43) |
Både Canadas og USA's marked blev undersøgt med henblik på at fastslå, om disse lande var velegnede som referencelande. Med hensyn til Canada konstateredes det, at Canada, til trods for at der i landet kun findes en producent af den pågældende vare, har et åbent marked uden importtold, og at konkurrencen på markedet er sikret ved betragtelig import af den pågældende vare fra tredjelande. Desuden konstateredes det, at den canadiske producent fremstiller alle typer af den pågældende vare — til forskel fra producenten i USA, der kun fremstiller en enkelt type af samme vare — hvilket gør det muligt at beregne den normale værdi for hver type af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at Canada foreløbigt kunne anvendes som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi. |
(44) |
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi. |
(45) |
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7. |
b) Fastsættelse af den normale værdi
(46) |
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor. |
(47) |
Den canadiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. |
(48) |
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den canadiske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare blev det vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 52. |
(49) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev SA&G og fortjeneste beregnet på basis af dataene for den canadiske producent. |
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(50) |
For to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
d) Sammenligning
(51) |
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. |
(52) |
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for kvaliteten af input, såsom kemikalier, belægning og råmaterialer (type glasfibergarn). Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende indirekte skatter, søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
6. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(53) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de to stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor. |
(54) |
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
|
b) For alle andre eksporterende producenter
(55) |
Dumpingmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som gennemsnittet af den dumpingmargen, der var fastsat for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling. |
(56) |
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var omfattet af grundforordningens artikel 18, blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker. |
(57) |
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 86 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat ved at anvende den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling. |
(58) |
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
|
D. SKADE
1. EU-produktion
(59) |
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 19 producenter i EU. Disse producenter udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Da der blev indsamlet oplysninger eller forelå oplysninger fra alle de 19 producenter, som støttede klagen, vil disse producenter i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«. |
(60) |
Som anført i betragtning 7 indsendte 12 EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Der blev udtaget en stikprøve bestående af fire producenter, der repræsenterede ca. 70 % af den skønnede samlede EU-produktion. |
2. EU-forbruget
(61) |
Beregningen af EU-forbruget blev baseret på beløb nævnt i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen og importmængden af den pågældende vare fra Kina og fra tredjelande. |
(62) |
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
|
(63) |
Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EU steg med 12 % i den betragtede periode. Det steg med 26 % mellem 2006 og 2008 og faldt med 17 % mellem 2008 og 2009. I løbet af UP steg forbruget igen en smule. Det midlertidige fald i 2009 kan tilskrives en afmatning på markedet for byggevarer. |
3. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(64) |
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina med 48 % gennem hele den betragtede periode. I takt med udviklingen i forbruget og afmatningen i byggesektoren faldt den igen en smule i 2009. Ikke desto mindre foreligger der en klar langsigtet stigende tendens for denne import, og stigningen i importmængden var meget mere markant end stigningen i EU-forbruget.
|
(65) |
Den øgede importmængde af den pågældende vare fra Kina blev ledsaget af et fald i den gennemsnitlige importpris, der således faldt med 12 % mellem 2006 og UP.
|
(66) |
Markedsandelen for importen fra det pågældende land steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket i dette tilfælde betyder en stigning på 13 procentpoint. I UP tegnede importen fra det pågældende land sig for en markedsandel på hele 51 %.
|
b) Virkningen af dumpingimporten på priserne
(67) |
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende kinesiske producenters gennemsnitlige importpriser sammenlignet med de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignet med cif-importprisen. Sidstnævnte priser blev justeret for importtold og omkostninger efter import. På grund af kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-industrien blev der desuden foretaget endnu en justering af priserne på importen fra Kina. Denne justering afspejler forskelle i parametre såsom maskinretning, retning på tværs af maskinretning, trækbrudstyrke og brudforlængelse, som ikke var fuldt dækket som parametre i forbindelse med varekontrolnummeret. |
(68) |
I betragtning af justeringen for kvalitet var den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser på mellem 29,5 % og 30,2 % i UP. |
4. EU-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(69) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
(70) |
Det erindres, at Kommissionen som nævnt i betragtning 7 ovenfor udtog en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter (efter salg og produktion). |
(71) |
Indikatorerne for makroøkonomiske data såsom produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data vedrørende hele EU-erhvervsgrenen (nedenstående tabeller refererer til makrodata som kilde). De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data. |
(72) |
I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at en del af EU-erhvervsgrenens salg fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Virksomhederne hævdede, at disse transaktioner burde behandles som salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da forbindelserne mellem virksomhederne angiveligt ikke var direkte, og salget fandt sted efter armslængdeprincippet. Imidlertid blev det besluttet foreløbigt at udelukke disse transaktioner fra beregningen af skadesmargenen og fra skadesindikatorerne, idet Kommissionen vil fortsætte sin analyse af disse specifikke salg. Der er gjort undtagelser for salg mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i forbindelse med to af de stikprøveudvalgte virksomheder, i forbindelse med hvilke der kunne redegøres for gensalgsmekanismen, og denne kunne verificeres. |
b) Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
|
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
UP |
Produktion i m2 |
382 225 680 |
428 658 047 |
457 433 396 |
374 603 756 |
367 613 247 |
Indeks: 2006 = 100 |
100 |
112 |
120 |
98 |
96 |
Kapacitet i m2 |
496 396 987 |
510 307 199 |
579 029 615 |
527 610 924 |
548 676 487 |
Indeks: 2006 = 100 |
100 |
103 |
117 |
106 |
111 |
Kapacitetsud-nyttelse |
77 % |
84 % |
79 % |
71 % |
67 % |
Kilde: Makroøkonomiske data.. |
(73) |
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 4 %. Generelt fulgte produktionen tendensen for forbruget, dvs. en stigning i årene 2006-2008 efterfulgt af et brat fald i 2009 og yderligere et mindre fald i UP. Til forskel fra forbruget forbedredes EU-erhvervsgrenens produktion således ikke i UP, men fortsatte med at falde. |
(74) |
EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesrate faldt i den betragtede periode med 10 procentpoint fra 77 % i 2006 til 67 % i UP. Det bør imidlertid bemærkes, at dette delvist kan tilskrives den omstændighed, at selve kapaciteten steg en smule som følge af EU-producenternes investeringer. Lagerbeholdninger
|
(75) |
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger tredobledes næsten i den betragtede periode. Denne tendens falder sammen med faldende mængder for salg og produktion. I forhold til produktionsmængden øgedes lagerbeholdningerne mindre end 4 % i 2006 til over 11 % i UP. Salgsmængde og markedsandel
|
(76) |
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i løbet af den betragtede periode med 11 %, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 12 procentpoint fra 58 % til 46 % af det samlede EU-forbrug. |
(77) |
Salgspriser
|
(78) |
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikkeforretningsmæssigt forbundne parter i EU faldt med 3 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen sænkede ikke sine salgspriser i nævneværdigt omfang med henblik på at konkurrere med dumpingimporten. Dette bidrog imidlertid til et betydeligt tab af markedsandele i løbet af den betragtede periode. Rentabilitet
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
|
(79) |
Som beskrevet i betragtning 68 ovenfor udøvede importen fra Kina et betydeligt pres på EU-markedet i den betragtede periode. Ikke desto mindre lykkedes det EU-erhvervsgrenen at opretholde en god finansiel situation mellem 2006 og 2007, hvor rentabiliteten steg fra 6 % til 18 %. Rentabiliteten, der derefter begyndte at falde, var i UP på 12 %. Andre finansielle indikatorer, såsom afkastet af aktiver og likviditeten, forblev også positive. EU-erhvervsgrenen indgik med andre ord ikke i aggressiv priskonkurrence med den kinesiske import. I stedet valgte man at påbegynde en omstruktureringsproces, hvor der investeredes i produktionsteknologier med henblik på langsigtet at øge produktets kvalitet og reducere produktionsomkostningerne. Dette skete imidlertid på baggrund af faldende salgsmængder og tab af markedsandele til de kinesiske konkurrenter. Det bør nævnes, at der i forbindelse med ovennævnte beregning af fortjenester ikke blev taget hensyn til visse stikprøveudvalgte producenters ekstraordinært høje omstruktureringsomkostninger. Hvis disse omkostninger blev inddraget, ville EU-erhvervsgrenens rentabilitet være betragteligt lavere. Dette ville påvirke ovennævnte øvrige finansielle indikatorer negativt. |
(80) |
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen stadig i stand til at opretholde et højt investeringsniveau med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og udvikle mere effektive produktionsmetoder. Investeringerne i UP mere end tredobledes i forhold til tallene for 2006. |
(81) |
EU-erhvervsgrenen fandt ikke evnen til at rejse kapital problematisk i den betragtede periode. |
(82) |
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
|
(83) |
Antallet af arbejdstagere i den del af EU-erhvervsgrenen, der fremstiller samme vare, faldt betragteligt (med 21 %) i den betragtede periode. Til trods for det høje lønningsniveau fik EU-erhvevsgrenen fra og med 2008 yderligere reduceret de gennemsnitlige lønomkostninger pr. ansat. Som følge heraf steg produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. ansat, i løbet af den betragtede periode. |
c) Dumpingens størrelse
(84) |
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige i UP. |
5. Konklusion vedrørende skade
(85) |
Som det klart fremgår af skadesanalysen ovenfor, led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den betragtede periode med hensyn til salg, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og markedsandele samt antallet af ansatte, der faldt betydeligt med 21 % som følge af erhvervets omstruktureringsbestræbelser. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af væksten på markedet, der blev fuldstændigt overtaget af den kinesiske import. Stigningen på 48 % i importmængden i den betragtede periode var da også meget højere end stigningen på 12 % i EU-forbruget. |
(86) |
Det vurderes, at hvis den kinesiske dumpingimport fortsat i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil dette fortsat påvirke salgsmængden negativt og dermed uundgåeligt også forværre EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske situation. På mellemlang sigt forventes de europæiske virksomheders rentabilitet og andre finansielle indikatorer at forværres. |
(87) |
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88) |
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
2. Dumpingimportens virkninger
(89) |
I den betragtede periode steg dumpingimporten fra Kina af den pågældende vare med næsten 50 % og opnåede en betydelig andel af EU-markedet. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig. |
(90) |
Den fortsatte stigning i mængden af dumpingimport blev ledsaget af et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser. I den betragtede periode var den gennemsnitlige pris for importen fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker ca. 50 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris. Selv efter justering for forskelle i kvalitet var de beregnede underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på ca. 35 % i løbet af UP. Det kan derfor med rimelighed konkluderes, at dumpingimporten var årsag til et vist pristryk i 2009 og i UP, og især til det betragtelige tab af markedsandele, som EU-erhvevsgrenen led i løbet af den betragtede periode. |
(91) |
I betragtning af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde og faldet i markedsandele, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten volder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
3. Virkningerne af andre faktorer
a) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
|
2006 |
2007 |
2008 |
2009 |
UP |
Eksport i m2 |
48 288 843 |
39 478 526 |
43 447 744 |
35 884 733 |
36 003 755 |
Indeks: 2006 = 100 |
100 |
82 |
90 |
74 |
75 |
Kilde: Makroøkonomiske data. |
(92) |
EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt i den betragtede periode med 25 %, men udgjorde i gennemsnit kun ca. 8 % af det samlede salg. Betydningen af faldet i eksporten for EU-erhvervsgrenens samlede resultater var således begrænset. |
b) Import fra tredjelande
(93) |
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kan ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. |
c) Virkningerne af krisen i byggesektoren
(94) |
Virkningerne af den økonomiske krise i byggesektoren kan klart observeres i dataene vedrørende forbruget fra 2009 og frem. Krisen burde imidlertid have påvirket EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører i samme omfang. I forbindelse med skadesundersøgelsen konstateredes det imidlertid, at importen fra Kina fortsat — også under krisen — fratog EU-erhvervsgrenen markedsandele. |
(95) |
Desuden strakte krisens negative virkninger på EU-markedet sig kun over en relativt kort periode, idet der allerede i UP var tegn på bedring. |
(96) |
Således bryder virkningerne af krisen ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(97) |
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
(98) |
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandele og produktions- og salgsmængder, som fandt sted i den betragtede periode og især i UP. Disse tab, som EU-erhvervsgrenen har lidt, falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina. |
(99) |
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
F. UNIONENS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger
(100) |
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger. |
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101) |
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et fald i salget på EU-markedet og et betydeligt tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen. |
(102) |
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land er sket direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Det skal understreges, at den pågældende vare er en vigtig vare for omsætningen hos de stikprøveudvalgte EU-producenter, da den udgør indtil 40 % af deres omsætning i forbindelse med salg. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation meget sandsynlig på grund af det langvarige pristryk, der er udøvet af dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Ydermere vil de bestræbelser, EU-erhvervsgrenen har udfoldet med henblik på at omstrukturere og forbedre kvaliteten af deres produkt blive fuldstændigt undermineret. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikkeskadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår. |
(103) |
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger. |
3. Importørernes interesser
(104) |
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. I denne forbindelse skal det bemærkes, at fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører har samarbejdet med undersøgelsen; deres samlede import af den pågældende vare udgjorde 15 % af importen fra Kina i UP. |
(105) |
På baggrund af data verificeret ved kontrol på stedet for den største af de samarbejdsvillige importørers vedkommende forventes virkningerne af foranstaltningerne for denne virksomhed ikke at blive væsentlige, da den pågældende vare kun udgør en mindre del af virksomhedens omsætning. |
(106) |
Virksomheden påpegede imidlertid, at EU-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet er lavere end den nuværende efterspørgsel, som angiveligt forventes at vokse. Virksomheden påpegede også, at mulighederne for forsyninger fra tredjelande er begrænsede. Derfor forventer virksomheden forstyrrelser af forsyningen, hvis toldniveauet bliver for højt. I denne henseende bør det bemærkes, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne, der tager højde for kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det betydelige prisunderbud ikke forventes at eliminere importen af den pågældende vare fra Kina til EU. |
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(107) |
Der blev sendt spørgeskemaer til 13 kendte brugere. Ingen af disse indsendte imidlertid besvarelser eller besluttede at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. |
(108) |
I betragtning af de manglende oplysninger vedrørende den pågældende vares andel af produktionsomkostningerne for varer i efterfølgende produktionsled eller vedrørende andelen af salget af varer i efterfølgende produktionsled i brugernes samlede omsætning, er det ikke muligt på dette stadie af undersøgelsen at bedømme foranstaltningernes virkninger for disse virksomheder. Det manglende samarbejde kan imidlertid ses som et tegn på, at virkningerne er begrænsede for brugerne. |
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(109) |
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina. |
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(110) |
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade. |
1. Skadestærskel
(111) |
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. |
(112) |
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 12 % af omsætningen. Der er tale om den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Da målfortjenesten er lig EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i UP, blev den vejede gennemsnitlige pris ab fabrik anvendt som reference. |
(113) |
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat for hver af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af denne virksomheds importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. De forskelle, der var resultatet af denne sammenligning, blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
(114) |
På dette grundlag blev de foreløbige skadesmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
|
(115) |
I overensstemmelse den metode, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen, beregnedes skadesmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, der ikke indgik i stikprøven, som et vejet gennemsnit af den, der var fastsat for de to stikprøveudvalgte eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling. |
(116) |
I overensstemmelse med metoden til beregning af dumpingmargenen blev den landsdækkende skadesmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina samt for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var underlagt artikel 18, beregnet ved at anvende den højeste af de margener, der var beregnet for de to eksporterende producenter, der var indrømmet individuel behandling. |
(117) |
På dette grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige skadesmargen på basis af stikprøven og den landsdækkende skadesmargen følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
|
2. Midlertidige foranstaltninger
(118) |
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
(119) |
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
(120) |
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told. |
(121) |
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
(122) |
De fastlagte dumping- og skadesmargener og den midlertidige antidumpingtold er som følger:
|
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(123) |
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99 (Taric-kode 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 og 7019909950), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed |
Told (%) |
Taric-tillægskode |
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd |
62,9 |
B006 |
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
48,4 |
B007 |
Virksomheder anført i bilag I |
57,7 |
B008 |
Alle andre virksomheder |
62,9 |
B999 |
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
På Kommissionens vegne
José Manuel BARROSO
Formand
(1) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.
(2) EUT C 131 af 20.5.2010, s. 6.
(3) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.
BILAG I
Kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven (Taric-tillægskode B008)
— |
Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
— |
Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
— |
Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
— |
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd |
— |
Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd |
— |
Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
— |
Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
— |
Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
— |
Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
— |
Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
— |
Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd |
— |
Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
— |
Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
— |
Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
BILAG II
Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og udformet på følgende måde:
1. |
Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
2. |
Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) åben mesh-stoffer af glasfibre, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og hovedsæde) (Taric-tillægskode) i (berørt land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. Dato og underskrift«. |
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/26 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 139/2011
af 16. februar 2011
om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og
ud fra følgende betragtning:
Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2011.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
På Kommissionens vegne For formanden
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
(2) EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.
BILAG
Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
(EUR/100 kg) |
||
KN-kode |
Tredjelandskode (1) |
Fast importværdi |
0702 00 00 |
IL |
120,5 |
JO |
87,5 |
|
MA |
64,8 |
|
TN |
102,0 |
|
TR |
99,5 |
|
ZZ |
94,9 |
|
0707 00 05 |
JO |
204,2 |
MK |
171,4 |
|
TR |
181,4 |
|
ZZ |
185,7 |
|
0709 90 70 |
MA |
46,6 |
TR |
112,9 |
|
ZZ |
79,8 |
|
0805 10 20 |
EG |
58,7 |
IL |
65,6 |
|
MA |
56,3 |
|
TN |
55,4 |
|
TR |
71,0 |
|
ZZ |
61,4 |
|
0805 20 10 |
IL |
147,7 |
MA |
87,3 |
|
TR |
79,6 |
|
ZZ |
104,9 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
CN |
66,4 |
IL |
118,8 |
|
JM |
80,9 |
|
MA |
115,0 |
|
TR |
59,8 |
|
ZZ |
88,2 |
|
0805 50 10 |
EG |
62,1 |
MA |
49,3 |
|
TR |
50,8 |
|
ZZ |
54,1 |
|
0808 10 80 |
CA |
91,1 |
CL |
54,0 |
|
CM |
52,0 |
|
CN |
72,6 |
|
MK |
51,2 |
|
US |
128,0 |
|
ZZ |
74,8 |
|
0808 20 50 |
AR |
130,7 |
CL |
60,7 |
|
CN |
71,5 |
|
US |
113,1 |
|
ZA |
104,9 |
|
ZZ |
96,2 |
(1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/28 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 140/2011
af 16. februar 2011
om ophævelse af suspensionen af indsendelse af ansøgninger om importlicenser for sukkerprodukter under visse toldkontingenter
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 891/2009 af 25. september 2009 om åbning og forvaltning af visse fællesskabstoldkontingenter for sukker (2), særlig artikel 5, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Indsendelse af ansøgninger om importlicenser for ordrenummer 09.4320 blev suspenderet fra den 28. september 2010 ved Kommissionens forordning (EU) nr. 854/2010 af 27. september 2010 om tildelingskoefficienten for udstedelse af de importlicenser, der er ansøgt om fra 8. til 14. september 2010 for sukkerprodukter under visse toldkontingenter og suspension af indsendelse af ansøgninger om sådanne licenser (3) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 891/2009. |
(2) |
Efter meddelelserne om ikke-udnyttede og/eller delvist udnyttede licenser findes der på ny disponible mængder for dette ordrenummer. Suspensionen af indsendelse af ansøgninger bør derfor ophæves — |
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den suspension, som er fastsat ved forordning (EU) nr. 854/2010 om indsendelse af ansøgninger om importlicenser for ordrenummer 09.4320 fra den 28. september 2010, ophæves.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
På Kommissionens vegne For formanden
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
(2) EUT L 254 af 26.9.2009, s. 82.
(3) EUT L 253 af 28.9.2010, s. 52.
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/29 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 141/2011
af 16. februar 2011
om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2010/11 er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 867/2010 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 134/2011 (4). |
(2) |
De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EU) nr. 867/2010 for produktionsåret 2010/11, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2011.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
På Kommissionens vegne For formanden
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
(2) EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.
(3) EUT L 259 af 1.10.2010, s. 3.
(4) EUT L 41 af 15.2.2011, s. 6.
BILAG
De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 17. februar 2011
(EUR) |
||
KN-kode |
Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
1701 11 10 (1) |
57,94 |
0,00 |
1701 11 90 (1) |
57,94 |
0,00 |
1701 12 10 (1) |
57,94 |
0,00 |
1701 12 90 (1) |
57,94 |
0,00 |
1701 91 00 (2) |
53,69 |
1,36 |
1701 99 10 (2) |
53,69 |
0,00 |
1701 99 90 (2) |
53,69 |
0,00 |
1702 90 95 (3) |
0,54 |
0,20 |
(1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.
(2) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.
(3) Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.
AFGØRELSER
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/31 |
RÅDETS AFGØRELSE 2011/106/FUSP
af 15. februar 2011
om tilpasning og forlængelse af foranstaltningerne i afgørelse 2002/148/EF om afslutning af konsultationerne med Zimbabwe i henhold til artikel 96 i AVS-EF-partnerskabsaftalen
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 217,
under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) og revideret i Ouagadougou, Burkina Faso, den 23. juni 2010 (2) (i det følgende benævnt »AVS-EU-partnerskabsaftalen«), særlig artikel 96,
under henvisning til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om de foranstaltninger, der skal træffes, og de procedurer, der skal følges, ved gennemførelsen af AVS-EF-partnerskabsaftalen (3), særlig artikel 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved afgørelse 2002/148/EF (4) blev konsultationerne med Republikken Zimbabwe i henhold til artikel 96, stk. 2, litra c), i AVS-EU-partnerskabsaftalen afsluttet, og der blev truffet relevante foranstaltninger som anført i bilaget til afgørelsen. |
(2) |
I medfør af Rådets afgørelse 2010/97/FUSP (5) blev foranstaltningerne omhandlet i bilaget til afgørelse 2002/148/EF tilpasset og deres gyldighedsperiode forlænget med 12 måneder indtil den 20. februar 2011. |
(3) |
Oprettelsen af en national samlingsregering i Zimbabwe blev anerkendt som en mulighed for at reetablere konstruktive forbindelser mellem Den Europæiske Union og Zimbabwe og for at støtte gennemførelsen af Zimbabwes reformprogram. |
(4) |
Dette undermineres imidlertid af den nationale samlingsregerings manglende gennemførelse af visse væsentlige elementer af AVS-EU-partnerskabsaftalen, som den nationale samlingsregering havde indvilget i som led i den globale politiske aftale. |
(5) |
Gyldighedsperioden for de i afgørelse 2002/148/EF omhandlede foranstaltninger bør derfor forlænges. Foranstaltningerne bør løbende revideres i lyset af de konkrete fremskridt i marken — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, der omhandles i det brev, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, forlænges hermed som relevante foranstaltninger, jf. artikel 96, stk. 2, litra c), i AVS-EU-partnerskabsaftalen.
Disse foranstaltninger anvendes indtil den 20. februar 2012. Foranstaltningerne vil løbende blive revideret.
Artikel 2
Det brev, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, stiles til Zimbabwes præsident Mugabe med kopi til premierminister Tsvangirai og vicepremierminister Mutambara.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Artikel 4
Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. februar 2011.
På Rådets vegne
MATOLCSY Gy.
Formand
(1) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.
(2) EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.
(3) EFT L 317 af 15.12.2000, s. 376.
(4) EFT L 50 af 21.2.2002, s. 64.
(5) EUT L 44 af 16.2.2010, s. 20.
BILAG
BREV TIL ZIMBABWES PRÆSIDENT
Den Europæiske Union knytter den allerstørste betydning til bestemmelserne i artikel 9 i AVS-EU-partnerskabsaftalen. Overholdelsen af menneskerettighederne og demokratiets og retsstatens principper, der indgår som væsentlige elementer i aftalen, danner grundlaget for vore indbyrdes forbindelser.
Ved brev af 19. februar 2002 underrettede Den Europæiske Union Dem om, at den havde besluttet at afslutte konsultationerne i henhold til artikel 96 i AVS-EU-partnerskabsaftalen og at træffe relevante foranstaltninger som omhandlet i artikel 96, stk. 2, litra c), i nævnte aftale.
Ved brev af 15. februar 2010 underrettede Den Europæiske Union Dem om, at den havde besluttet ikke at ophæve de relevante foranstaltninger, men at forlænge deres gyldighedsperiode frem til den 20. februar 2011.
Siden oprettelsen af den nationale samlingsregering i 2009 har Den Europæiske Union hilst det fremskridt, der er gjort på grundlag af den globale politiske aftale, velkommen. Den Europæiske Union skal igen understrege, hvor stor vægt den lægger på den politiske dialog på basis af artikel 8 i AVS-EU-partnerskabsaftalen, der efter den zimbabwiske regerings anmodning blev officielt lanceret på trojkamødet mellem EU's og Zimbabwes ministre i Bruxelles den 18.-19. juni 2009. På det seneste ministermøde den 2. juli 2010 overdrog en inklusiv zimbabwisk delegation ledet af minister Mangoma en ajourført version af den forpligtende plan for gennemførelsen af den globale politiske aftale. Den Europæiske Union noterede sig det fremskridt, der indtil videre var sket i gennemførelsen af den globale politiske aftale, og underrettede ved brev af 29. september 2010 Zimbabwes regering om den vejledende tildeling fra den 10. EUF (130 mio. EUR, som vil blive stillet til rådighed, når foranstaltningerne i henhold til artikel 96 ophæves, og et landestrategipapir undertegnes). Den Europæiske Union er fortsat engageret med henblik på yderligere at intensivere den politiske dialog på basis af artikel 8.
Den Europæiske Union støtter den nationale samlingsregerings fortsatte bestræbelser på at gennemføre den globale politiske aftale, og den hilser de resultater, der er opnået med hensyn til at stabilisere økonomien og genskabe basale sociale ydelser, velkommen. Den Europæiske Union beklager dog det manglende fremskridt med vigtige politiske aftaler som led i den globale politiske aftale.
Den Europæiske Union opfordrer alle parter i den nationale samlingsregering til fortsat at støtte gennemførelsen af de demokratiske reformer, der er fastsat i den politiske aftale. Den Europæiske Union opfatter fremskridt på dette område, herunder en fælles forståelse mellem alle parterne i den nationale samlingsregering vedrørende konkrete skridt, der skal tages for at skabe en ramme for fredelige og troværdige valg, at være af stor betydning.
I den sammenhæng hilser Den Europæiske Union det intensiverede regionale diplomati og indsatsen fra Southern African Development Community (SADC) og medlemsstaterne med henblik på at skabe en ramme, der fremmer gennemførelsen af valg, velkommen.
Den Europæiske Union har derfor besluttet at forlænge gyldighedsperioden for de relevante foranstaltninger, der er anført i Rådets afgørelse 2002/148/EF og ajourført i Rådets afgørelse 2010/97/FUSP, indtil den 20. februar 2012. Den Europæiske Union ønsker at forsikre Zimbabwe om dens fortsatte villighed til på ethvert tidspunkt at revidere restriktionerne vedrørende udviklingssamarbejde. Vi håber, at der kan ske konkrete fremskridt, således at det fulde samarbejde kan genoptages. I den sammenhæng vil Den Europæiske Union tæt følge de skridt, som Zimbabwe tager med henblik på at sikre afholdelsen af troværdige valg.
Med venlig hilsen
For Den Europæiske Union
17.2.2011 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 43/33 |
KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 10. februar 2011
om ændring af beslutning 2007/756/EF om vedtagelse af fælles specifikationer for det nationale køretøjsregister
(meddelt under nummer K(2011) 665)
(EØS-relevant tekst)
(2011/107/EU)
EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (1), særlig artikel 33, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
I afsnit 2.2 i bilaget til Kommissionens beslutning 2007/756/EF af 9. november 2007 om vedtagelse af fælles specifikationer for det nationale køretøjsregister, som er omhandlet i artikel 14, stk. 4 og 5, i direktiv 96/48/EF og 2001/16/EF (2), beskrives implementeringen af den overordnede EU-arkitektur for nationale køretøjsregistre (NVR), og der foreskrives en eventuel opdatering af beslutningen på basis af en vurdering af et pilotprojekt foretaget af Det Europæiske Jernbaneagentur. Der foreskrives desuden en beslutning om opkobling af nationale køretøjsregistre til det centrale europæiske virtuelle køretøjsregister (VVR). Det Europæiske Jernbaneagentur har implementeret og vurderet pilotprojektet. Det afgav den 26. marts 2010 henstilling nr. ERA/REC/01-2010/INT til Kommissionen, hvori det foreslog at opdatere bilaget til beslutning 2007/756/EF. Beslutning 2007/756/EF bør derfor ændres. |
(2) |
Ifølge artikel 33, stk. 2, i direktiv 2008/57/EF skal det nationale køretøjsregister blandt andre obligatoriske oplysninger indeholde oplysning om køretøjets ejer, og hvem der har ansvaret for vedligeholdelsen. Der er derfor behov for en overgangsperiode for tilpasning af ikkestandardiserede NVR, således at der tilføjes punktet 9.2 »Registreret virksomhedsnummer«, og for opdatering af oplysningerne om ejer og den vedligeholdelsesansvarlige enhed med hensyn til køretøjer, som allerede er opført i NVR. |
(3) |
De overgangsperioder for eksisterende køretøjer, som er beskrevet i afsnit 4.3 i bilaget til beslutning 2007/756/EF, er udløbet eller er ved at udløbe. Den enhed, der tidligere varetog køretøjsregistreringen, skulle have stillet alle nødvendige oplysninger til rådighed i overensstemmelse med en aftale indgået mellem den selv og den registreringsenhed, som er udpeget i henhold til artikel 4 i beslutning 2007/756/EF. Disse oplysninger skulle have været overført senest den 9. november 2008. De enkelte medlemsstaters registreringsenhed skulle have opført de køretøjer, som anvendes i international trafik, i sit NVR senest den 9. november 2009. De enkelte medlemsstaters registreringsenhed skulle have opført de køretøjer, som anvendes i indenrigstrafik, i sit nationale køretøjsregister senest den 9. november 2010. |
(4) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som er nedsat i medfør af artikel 29, stk. 1, i direktiv 2008/57/EF — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Bilaget til beslutning 2007/756/EF erstattes af bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
1. Det Europæiske Jernbaneagentur tilpasser de installationsfiler og dokumenter, som skal anvendes til oprettelsen af det standardiserede nationale køretøjsregister (sNVR), oversættelsesværktøjet og det virtuelle køretøjsregister med henblik på tilføjelse af oplysninger om ibrugtagningstilladelser udstedt i andre medlemsstater (punkt 2, 6, 12 og 13), senest den 30. juni 2011.
2. Det Europæiske Jernbaneagentur offentliggør en vejledning vedrørende anvendelsen af den overordnede EU-arkitektur for nationale køretøjsregistre senest den 30. juni 2011.
Artikel 3
1. Medlemsstaterne tilpasser deres nationale køretøjsregister, således at der tilføjes oplysninger om ibrugtagningstilladelser udstedt i andre medlemsstater (punkt 2, 6, 12 og 13, jf. bilaget), og, såfremt de anvender et ikkestandardiseret nationalt køretøjsregister, således at der tilføjes punktet 9.2 »Registreret virksomhedsnummer«, jf. bilaget, i overensstemmelse med de installationsfiler, som er omhandlet i artikel 2, senest den 31. december 2011.
2. Med hensyn til køretøjer, der er registreret inden denne afgørelses ikrafttræden, sikrer medlemsstaterne, at det registrerede virksomhedsnummer for den enhed, der er ansvarlig for vedligeholdelsen, registreres i det nationale køretøjsregister senest den 31. december 2011.
Artikel 4
Medlemsstaterne påser, at deres nationale køretøjsregister er tilkoblet det virtuelle køretøjsregister senest den 31. december 2011.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2011.
På Kommissionens vegne
Siim KALLAS
Næstformand
(1) EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.
(2) EUT L 305 af 23.11.2007, s. 30.
BILAG
BILAG
1. DATA
Dataformatet for det nationale køretøjsregister (i det følgende benævnt »NVR«) er som følger.
Nummereringen følger logikken i det foreslåede standardregistreringsskema i tillæg 4.
Der kan yderligere tilføjes et eller flere felter, f.eks. til brug for kommentarer og angivelse af køretøjer, der er under efterforskning (se afsnit 3.4).
1. |
Europæisk køretøjsnummer |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Numerisk identifikationskode som defineret i de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI), bilag P, om »drift og trafikstyring« (i det følgende benævnt »OPE TSI«) (1) |
|
||
Format |
|
12 cifre |
||
|
|
|||
2. |
Medlemsstat og NSA |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Angivelse af den medlemsstat, hvor køretøjet er blevet registreret, og af den NSA, som har udstedt ibrugtagningstilladelsen. |
|
||
Format |
|
En tocifret kode |
||
|
Tekst |
|||
3. |
Fremstillingsår |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Det år, hvor køretøjet forlod fabrikken. |
|
||
Format |
|
ÅÅÅÅ |
||
4. |
EF-reference |
Obligatorisk (hvis en sådan forefindes) |
||
Indhold |
Henvisninger til »EF-verifikationserklæringen« og det udstedende organ (ansøgeren) |
|
||
Format |
|
Dato |
||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
ISO (se tillæg 2) |
|||
|
Alfanumerisk kode |
|||
5. |
Henvisning til det europæiske register over godkendte køretøjstyper (ERATV) |
Obligatorisk (2) |
||
Indhold |
Henvisning, som gør det muligt at hente de relevante tekniske data i ERATV (3). Henvisningen er obligatorisk, hvis typen er nærmere fastsat i ERATV |
|
||
Format |
|
Alfanumerisk(e) kode(r) |
||
5a |
Serie |
Valgfrit |
||
Indhold |
Angivelse af en serie, hvis køretøjet indgår i en serie |
|
||
|
Tekst |
|||
6. |
Begrænsninger |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Alle eventuelle begrænsninger i køretøjets tilladte anvendelsesmuligheder |
|
||
Format |
|
Kode |
||
|
Tekst |
|||
7. |
Ejer |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Angivelse af køretøjets ejer |
|
||
Format |
|
Tekst |
||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
ISO (se tillæg 2) |
|||
|
Alfanumerisk kode |
|||
8. |
Ihændehaver |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Identifikation af ihændehaveren |
|
||
Format |
|
Tekst |
||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
ISO (se tillæg 2) |
|||
|
Alfanumerisk kode |
|||
|
Alfanumerisk kode |
|||
9. |
Den vedligeholdelsesansvarlige enhed |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Angivelse af den vedligeholdelsesansvarlige enhed |
|
||
Format |
|
Tekst |
||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
Tekst |
|||
|
ISO |
|||
|
Alfanumerisk kode |
|||
|
|
|||
10. |
Tilbagetrækning |
Obligatorisk, hvis relevant |
||
Indhold |
Datoen for den officielle skrotning og/eller anden bortskaffelsesordning samt tilbagetrækningskoden |
|
||
Format |
|
En tocifret kode |
||
|
Dato |
|||
11. |
Medlemsstater, hvor køretøjet er godkendt |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Liste over medlemsstater, hvor køretøjet er godkendt |
|
||
Format |
|
Liste |
||
12. |
Godkendelseskode |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Harmoniseret godkendelseskode for ibrugtagning, genereret af NSA |
|
||
Format |
|
For eksisterende køretøjer: tekst For nye køretøjer: alfanumerisk kode baseret på EIN, se tillæg 2 |
||
13. |
Ibrugtagningstilladelse |
Obligatorisk |
||
Indhold |
Dato for køretøjets ibrugtagningstilladelse (4) og godkendelsens status |
|
||
Format |
|
Dato (ÅÅÅÅMMDD) |
||
|
Date (ÅÅÅÅMMDD) |
|||
|
Ja/Nej |
2. ARKITEKTUR
2.1. Koblinger til andre registre
Flere registre er under oprettelse, delvis som følge af de nye EU-forskrifter. Nedenstående oversigtsskema viser, hvilke registre og databaser der vil kunne opkobles til NVR efter oprettelse.
Register eller database |
Ansvarlig enhed |
Andre enheder med adgang |
NVR (Interoperabilitetsdirektivet) |
Registreringsenheden (RE) (5) /NSA |
Øvrige NSA/RE/RU/IM/IB/RB/ihændehaver/ejer/ERA/OTIF |
ERATV (Interoperabilitetsdirektivet) |
ERA |
Alment tilgængelig |
RSRD (TAF TSI & SEDP) |
Ihændehaver |
RU/IM/NSA/ERA/ihændehaver/værksteder |
WIMO (TAF TSI & SEDP) |
Endnu ikke besluttet |
RU/IM/NSA/ERA/ihændehaver/værksteder/bruger |
Register over rullende jernbanemateriel (6) (Cape Town-konventionen) |
Den registrerende myndighed |
Alment tilgængelig |
OTIF-registeret (COTIF 99 — ATMF) |
OTIF |
De ansvarlige myndigheder RU/IM/IB/RB/ihændehaver/ejer/ERA/OTIF’s sekretariat |
Det er ikke muligt at vente med implementeringen af NVR, indtil alle registre er oprettet. Det er derfor nødvendigt, at specifikationerne for NVR giver mulighed for senere sammenkobling med disse andre registre. Der er derfor taget følgende forholdsregler:
— |
ERATV: Der henvises til dette ved at anføre en henvisning til køretøjstypen. Nøglen til sammenkobling af begge registre er punkt 5. |
— |
RSRD: Omfatter visse »administrative« punkter i NVR. Er under planlægning i TAF TSI SEDP. SEDP tager hensyn til specifikationerne for NVR. |
— |
WIMO: Omfatter data fra RSRD og vedligeholdelsesdata. Der forventes ingen sammenkobling med NVR. |
— |
VKMR: Forvaltes af ERA og OTIF i fællesskab (ERA for EU og OTIF for alle OTIF-medlemsstater, som ikke er EU-medlemsstater). Ihændehaveren opføres i NVR. TSI OPE indeholder specifikationer for andre overordnede centralregistre (f.eks. typekoder for køretøj, interoperabilitetskoder, landekoder osv.), som skal forvaltes af et »centralt organ«, der oprettes i fællesskab af ERA og OTIF. |
— |
Register over rullende jernbanemateriel (Cape Town-konventionen/Luxembourgprotokollen): Der er tale om et register over finansielle oplysninger vedrørende mobilt udstyr. Registret er endnu ikke udviklet. Kobling er mulig, da UNIDROIT-registret har brug for oplysninger om køretøjsnummer og -ejer. Nøglen til sammenkobling af begge registre er det første EVN, som er tildelt køretøjet. |
— |
OTIF-registre: OTIF-registre er under udvikling under hensyntagen til EU's køretøjsregistre. |
Hele systemets arkitektur samt koblingerne mellem NVR og andre registre vil blive udformet således, at det bliver muligt at hente de nødvendige oplysninger efter behov.
2.2. NVR's overordnede EU-arkitektur
NVR-registrene implementeres ved anvendelse af en decentral løsning. Formålet er at oprette en søgemaskine til distribuerede data på basis af en almindelig softwareapplikation, som gør det muligt for brugerne at hente data fra alle de lokale registre (LR) i medlemsstaterne.
NVR-data lagres nationalt og med adgang via en webbaseret applikation (med egen web-adresse).
Det centrale europæiske virtuelle køretøjsregister (EC VVR) består af to delsystemer:
— |
Det virtuelle køretøjsregister (VVR), som er den centrale søgemaskine i ERA. |
— |
Det nationale køretøjsregister/de nationale køretøjsregistre (NVR), som er de lokale registre (LR) i medlemsstaterne (MS). Medlemsstaterne kan benytte det standardiserede NVR (sNVR), der er udviklet af agenturet eller udvikle deres egne applikationer i overensstemmelse med denne specifikation. I sidstnævnte tilfælde vil medlemsstaterne benytte et oversættelsesværktøj (TE), som agenturet har udviklet til kommunikationen mellem NVR og VVR. |
Figur 1
Arkitekturen i EC-VVR
Denne arkitektur er baseret på to komplementære delsystemer, som gør det muligt at søge efter data, der er lagret lokalt i alle medlemsstater, og som tjener til:
— |
oprettelse af edb-baserede registre på nationalt plan og mulighed for krydssøgning |
— |
udskiftning af papirregistre med edb-baserede optegnelser for at gøre det muligt for medlemsstaterne at forvalte og dele data med andre medlemsstater |
— |
etablering af koblinger mellem NVR og VVR ved brug af fælles standarder og terminologi. |
Denne arkitektur bygger på følgende hovedprincipper:
— |
Alle NVR bliver del af det edb-baserede netværkssystem. |
— |
Alle medlemsstater vil kunne se de fælles data, når de taster sig ind i systemet. |
— |
Dobbeltregistrering af data og mulige fejl som følge heraf vil kunne undgås, når VVR er oprettet. |
— |
Opdaterede data. |
Agenturet vil stille følgende installationsfiler og dokumenter til rådighed for RE med henblik på oprettelsen af sNVR og TE og opkoblingen af disse til det centrale VVR:
— |
Installationsfiler:
|
— |
Dokumenter:
|
3. DRIFT
3.1. Anvendelse af NVR
NVR anvendes til følgende formål:
— |
registrering af godkendelse |
— |
registrering af de til køretøjerne tildelte EVN |
— |
søgning efter kortfattede oplysninger om et givet køretøj overalt i Europa |
— |
opfølgning på retlige aspekter som f.eks. forpligtelser og retlige oplysninger |
— |
indhentning af oplysninger til brug for kontrol hovedsagelig i forbindelse med sikkerhed og vedligeholdelse |
— |
etablering af kontakt til ejer og ihændehaver |
— |
krydskontrol af en række sikkerhedskrav før udstedelse af sikkerhedscertifikater |
— |
opfølgning på et givet køretøj. |
3.2. Ansøgningsskemaer
3.2.1. Ansøgning om registrering
Det skema, der skal anvendes, er vist i tillæg 4.
Den enhed, som ansøger om registrering af et køretøj, afkrydser boksen ud for »Ny registrering«. Den udfylder derefter skemaets første del med alle nødvendige oplysninger fra punkt 2 til 9 samt punkt 11 og indsender derefter skemaet til:
— |
registreringsenheden i den medlemsstat, hvor der ansøges om registrering |
— |
registreringsenheden i den første medlemsstat, hvor ansøgeren agter at drive virksomhed, hvis køretøjet kommer fra et tredjeland. |
3.2.2. Registrering af et køretøj og udstedelse af et europæisk køretøjsnummer (EVN)
Ved første registrering er det den pågældende registreringsenhed, som udsteder et europæisk køretøjsnummer.
Det er muligt at udfylde et separat registreringsskema pr. køretøj eller ét og samme skema for et sæt køretøjer, som indgår i samme serie eller ordre, vedføjet en fortegnelse over køretøjsnumrene.
Registreringsenheden træffer rimelige foranstaltninger til at sikre, at data, som indføres i NVR, er korrekte. Registreringsenheden kan til den ende anmode om oplysninger fra andre registreringsenheder, i særdeleshed når den enhed, som ansøger om registrering i en medlemsstat, ikke er etableret i denne.
3.2.3. Ændring af et eller flere registreringspunkter
Den enhed, som ansøger om en ændring i sin køretøjsregistrering:
— |
afkrydser boksen ud for »Ændring« |
— |
indtaster det aktuelle EVN (punkt 0) |
— |
afkrydser boksen ud for den/de ønskede ændring(er) |
— |
indtaster det nye indhold af de ændrede punkter og indsender derefter skemaet til registreringsenheden i alle de medlemsstater, hvor køretøjet er registreret. |
Standardskemaet kan i visse tilfælde være utilstrækkelig. Den pågældende registreringsenhed kan derfor indsende yderligere papirdokumenter eller elektroniske dokumenter efter behov.
Medmindre andet er anført i registreringsdokumenterne, betragtes køretøjets ihændehaver som »registreringsindehaver«, jf. artikel 33, stk. 3, i direktiv 2008/57/EF.
Hvis ihændehaveren udskiftes, er det den nuværende ihændehaver, som har ansvaret for at give meddelelse til registreringsenheden, og registreringsenheden giver den nye ihændehaver meddelelse om registreringsændringen. Den tidligere ihændehaver må først fjernes fra NVR og løses fra sit ansvar, når den nye ihændehaver har bekræftet sin accept af status som ihændehaver. Såfremt ingen afløser er tiltrådt på det tidspunkt, hvor den hidtidige ihændehaver afregistreres, suspenderes registreringen af køretøjet.
I tilfælde, hvor køretøjet i overensstemmelse med OPE TSE har fået tildelt et nyt EVN som følge af tekniske ændringer, skal registreringsindehaveren underrette om disse ændringer og, hvis relevant, om den nye ibrugtagningstilladelse, som er udstedt af registreringsenheden i den medlemsstat, hvor køretøjet er registreret. Denne registreringsenhed skal tildele køretøjet et nyt EVN.
3.2.4. Tilbagetrækning af registreringen
Den enhed, der ansøger om tilbagetrækning af registreringen, afkrydser boksen ud for »Tilbagetrækning«. Enheden udfylder derefter punkt 10 og indsender skemaet til registreringsenheden i de medlemsstater, hvor køretøjet er registreret.
Registreringsenheden udfører tilbagetrækningen af registreringen ved at udfylde tilbagetrækningsdatoen og kvittere for tilbagetrækningen over for den pågældende enhed.
3.2.5. Godkendelse i flere medlemsstater
1. |
Når et køretøj udstyret med et førerrum, som allerede er godkendt og registreret i en medlemsstat, godkendes i en anden medlemsstat, skal det registreres i sidstnævnte medlemsstats NVR. I dette tilfælde er det dog kun data med relation til punkt 1, 2, 6, 11, 12 og 13 og i givet fald data med relation til de felter, som sidstnævnte medlemsstat har tilføjet til NVR, der skal anføres, idet kun disse data vedrører sidstnævnte medlemsstat. Denne bestemmelse er gældende, så længe VVR og koblingerne til alle relevante NVR endnu ikke er fuldt operationelle, og i denne periode udveksler de pågældende registreringsenheder oplysninger for at sikre, at der er overensstemmelse mellem dataene vedrørende samme køretøj. |
2. |
Køretøjer, som ikke er udstyret med et førerrum, som f.eks. godsvogne, passagervogne og visse specialkøretøjer, opføres kun i NVR i den medlemsstat, hvor de ibrugtages for første gang. |
3. |
For alle køretøjers vedkommende indeholder det NVR, hvor køretøjet registreres første gang, data med relation til punkt 2, 6, 12 og 13 for hver af de medlemsstater, hvor der er udstedt en ibrugtagningstilladelse til det pågældende køretøj. |
3.3. Adgangsret
En given medlemsstat »XX's« ret til adgang til data, som er lagret i et NVR, er vist i nedenstående skema, hvortil adgangskoderne er fastlagt som følger:
Adgangskode |
Adgangstype |
0. |
Ingen adgang |
1. |
Begrænset søgning (betingelser i kolonnen »Læseret«) |
2. |
Ubegrænset søgning |
3. |
Begrænset søgning og opdatering |
4. |
Ubegrænset søgning og opdatering |
Enhed |
Definition |
Læseret |
Opdateringsret |
Punkt 7 |
Alle øvrige punkter |
RE/NSA »XX« |
RE/NSA i medlemsstat »XX« |
Alle data |
Alle data |
4 |
4 |
Andre NSA/RE |
Andre NSA og/eller andre RE |
Alle data |
Ingen |
2 |
2 |
ERA |
Det Europæiske Jernbaneagentur |
Alle data |
Ingen |
2 |
2 |
Ihændehavere |
Køretøjets ihændehaver |
Alle data for de køretøjer, som ihændehaveren råder over |
Ingen |
1 |
1 |
Flådebestyrere |
Bestyrere af køretøjerne ansat af ihændehaveren |
Alle data for de køretøjer, som ihændehaveren har sat dem til at bestyre |
Ingen |
1 |
1 |
Ejere |
Køretøjsejer |
Alle data for de køretøjer, som de har ejerskab til |
Ingen |
1 |
1 |
RU |
Togoperatør |
Alle data baseret på køretøjsnummer |
Ingen |
0 |
1 |
IM |
Infrastrukturihændehaver |
Alle data baseret på køretøjsnummer |
Ingen |
0 |
1 |
IB og RB |
Kontrol- og revisionsorganer anmeldt af medlemsstaterne |
Alle data for køretøjer, som kontrolleres eller underkastes revision |
Ingen |
2 |
2 |
Andre legitime brugere |
Alle lejlighedsvise brugere godkendt af NSA eller ERA |
Bestemmes i påkommende tilfælde. Eventuel begrænsning af varighed |
Ingen |
0 |
1 |
3.4. Historiske data
Alle data i NVR skal opbevares i ti år regnet fra datoen for tilbagetrækningen af køretøjets registrering. Dataene skal som minimum være tilgængelige online i de første tre år. Efter tre år kan dataene opbevares i elektronisk format, i papirformat eller i ethvert andet format. Hvis der på noget tidspunkt i tiårsperioden indledes en undersøgelse, som omfatter et eller flere køretøjer, skal data med forbindelse til det/de pågældende køretøj(er) opbevares efter behov ud over tiårsperioden.
Efter tilbagetrækningen af et køretøjs registrering, må ingen af de registreringsnumre, som har været tildelt køretøjet, tildeles et andet køretøj i 100 år regnet fra tilbagetrækningsdatoen.
Alle ændringer i NVR skal registreres. Forvaltningen af de historiske ændringer kan eventuelt varetages gennem it-løsninger.
4. EKSISTERENDE KØRETØJER
4.1. Dataindhold
De valgte 13 datapunkter er opregnet nedenfor med angivelse af, hvilke der er obligatoriske.
4.1.1. Punkt 1 — Europæisk køretøjsnummer (obligatorisk)
a) Køretøjer, som allerede er udstyret med et 12-cifret nummer
Lande med en entydig landekode:
Disse køretøjer skal beholde den nuværende kode. Det 12-cifrede nummer skal registreres uden ændringer af nogen art.
Lande, som både har en landsdækkende hovedkode og en tidligere tildelt specifik kode:
— |
Tyskland med den landsdækkende hovedkode 80 og den specifikke kode 68 for AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn) |
— |
Schweiz med den landsdækkende hovedkode 85 og den specifikke kode 63 for BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn) |
— |
Italien med den landsdækkende hovedkode 83 og den specifikke kode 64 for FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio) |
— |
Ungarn med den landsdækkende hovedkode 55 og den specifikke kode 43 for GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
Disse køretøjer skal beholde den nuværende kode. Det 12-cifrede nummer skal registreres uden ændringer af nogen art (7).
It-systemet skal kunne genkende begge koder (den landsdækkende hovedkode og den specifikke kode) som tilhørende samme land.
b) Køretøjer uden et 12-cifret nummer
En totrinsprocedure finder anvendelse:
— |
Der tildeles i NVR et 12-cifret nummer (jf. OPE TSI), som fastlægges i overensstemmelse med køretøjets karakteristika. Der skal i it-systemet foretages en kobling mellem det således registrerede nummer og køretøjets hidtidige nummer. |
— |
Hvad angår køretøjer, som anvendes i international trafik med undtagelse af dem, der er forbeholdt historiske formål: det 12-cifrede nummer anvendes fysisk på selve køretøjet i en periode på seks år efter tildelingen i NVR. Hvad angår køretøjer, som anvendes i indenlandsk trafik, og dem, der er forbeholdt historiske formål: den fysiske anvendelse af det 12-cifrede nummer er frivillig. |
4.1.2. Punkt 2 — Medlemsstat og NSA (obligatorisk)
Punktet »medlemsstat« skal altid henvise til den medlemsstat, i hvis NVR køretøjet er opført. Hvad angår tredjelandskøretøjer, henviser dette punkt til den første medlemsstat, som har godkendt, at køretøjet ibrugtages på det europæiske jernbanenet. Punktet »NSA« henviser til den enhed, som har udstedt køretøjets ibrugtagningstilladelse.
4.1.3. Punkt 3 — Fremstillingsår
Hvor det nøjagtige fremstillingsår ikke er kendt, anføres det omtrentlige år.
4.1.4. Punkt 4 — EF-reference
En sådan henvisning findes normalt ikke for eksisterende køretøjer bortset fra et mindre antal HS RS. Anføres kun ved forekomst.
4.1.5. Punkt 5 — Henvisning til ERATV
Anføres kun ved forekomst.
Indtil ERATV er oprettet, kan der henvises til registret over rullende materiel (artikel 22a i Rådets direktiv 96/48/EF (8) og artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF) (9).
4.1.6. Punkt 6 — Begrænsninger
Anføres kun ved forekomst.
4.1.7. Punkt 7 — Ejer (obligatorisk)
Obligatorisk og data normalt forekommende.
4.1.8. Punkt 8 — Ihændehaver (obligatorisk)
Obligatorisk og data normalt forekommende. VKM (entydig kode som anført i VKM-registret) skal anføres, hvis ihændehaveren er i besiddelse af en sådan.
4.1.9. Punkt 9 — Den vedligeholdelsesansvarlige enhed (obligatorisk)
Dette punkt er obligatorisk.
4.1.10. Punkt 10 — Tilbagetrækning
Anføres kun ved forekomst.
4.1.11. Punkt 11 — Medlemsstater, hvor køretøjet er godkendt
RIV-godsvogne og RIC-passagervogne samt køretøjer underlagt bilaterale eller multilaterale aftaler er normalt registrerede som sådanne. Hvis disse oplysninger foreligger, skal de registreres.
4.1.12. Punkt 12 — Godkendelseskode
Anføres kun ved forekomst.
4.1.13. Punkt 13 — Ibrugtagning (obligatorisk)
Hvor den nøjagtige dato for ibrugtagning ikke er kendt, anføres det omtrentlige år.
4.2. Procedure
Den enhed, som tidligere havde ansvar for køretøjsregistrering, skal stille alle oplysninger til rådighed for NSA eller registreringsenheden i det land, hvor den er placeret.
Eksisterende gods- og personvogne skal kun registreres i NVR i den medlemsstat, hvor den tidligere registreringsenhed var placeret.
Hvis et eksisterende køretøj er godkendt i flere medlemsstater, sender den registreringsenhed, som registrerer det pågældende køretøj, de relevante data til registreringsenhederne i de andre berørte medlemsstater.
NSA eller registreringsenheden indfører oplysningerne i sit NVR.
NSA eller registreringsenheden underretter alle involverede parter, når overførslen af oplysninger har fundet sted. Nedenstående organer skal som minimum informeres:
— |
den enhed, som tidligere var ansvarlig for køretøjsregistrering |
— |
ihændehaveren |
— |
ERA. |
Tillæg 1
BEGRÆNSNINGSKODNING
1. PRINCIPPER
Begrænsninger (tekniske egenskaber), der allerede er opført i andre registre, som NSA har adgang til, behøver ikke gentages i NVR.
Godkendelse til grænseoverskridende trafik er baseret på:
— |
de oplysninger, som er indkodet i køretøjsnummeret |
— |
den alfabetiske kodning |
— |
køretøjets mærkning. |
Det er derfor ikke nødvendigt at gentage disse oplysninger i NVR.
2. STRUKTUR
Kodestrukturen omfatter tre niveauer:
— |
1. niveau: Begrænsningskategori |
— |
2. niveau: Begrænsningstype |
— |
3. niveau: Værdi eller specifikation. |
Begrænsningskodning
Kat |
Type |
Værdi |
Navn |
1 |
|
|
Konstruktionsrelaterede tekniske begrænsninger |
|
1 |
Numerisk (3) |
Mindste kurveradius i meter |
|
2 |
— |
Begrænsninger med hensyn til skinnestrømkredse |
|
3 |
Numerisk (3) |
Hastighedsbegrænsninger i km/t (mærket på gods- og passagervogne, men ikke på lokomotiver) |
2 |
|
|
Geografisk begrænsning |
|
1 |
Alfanumerisk (3) |
Kinematisk profil (WAG TSI-kodning, bilag C) |
|
2 |
Kodet liste |
Akselafstand |
|
|
1 |
Variabel akselafstand 1435/1520 |
|
|
2 |
Variabel akselafstand 1435/1668 |
|
3 |
— |
CCS ikke installeret |
|
4 |
— |
ERTMS A installeret |
|
5 |
Numerisk (3) |
B-system installeret (10) |
3 |
|
|
Miljømæssige begrænsninger |
|
1 |
Kodet liste |
Klimazone EN50125/1999 |
|
|
1 |
T1 |
|
|
2 |
T2 |
|
|
3 |
T3 |
4 |
|
|
Anvendelsesbegrænsninger indeholdt i godkendelsescertifikatet |
|
1 |
— |
Tidsbaseret |
|
2 |
— |
Betingelsesbaseret (tilbagelagte strækning, slitage, osv.) |
Tillæg 2
DET EUROPÆISKE IDENTIFIKATIONSNUMMERS (EIN'S) STRUKTUR OG INDHOLD
Kode for det harmoniserede nummereringssystem under betegnelsen »europæisk identifikationsnummer (EIN)« til brug for sikkerhedscertifikater og andre dokumenter
Eksempel:
I |
T |
5 |
1 |
2 |
0 |
0 |
6 |
0 |
0 |
0 |
5 |
Landekode (2 bogstaver) |
Dokumenttype (2 cifre) |
Udstedelsesår (4 cifre) |
Tæller (4 cifre) |
||||||||
Felt 1 |
Felt 2 |
Felt 3 |
Felt 4 |
FELT 1 — LANDEKODE (2 BOGSTAVER)
Der er tale om koder, som offentliggøres og opdateres officielt på Den Europæiske Unions Publikationskontors hjemmeside i »Vejledning i Udformning af EU-publikationer« (http://publications.europa.eu/code/da/da-5000600.htm)
Land |
Kode |
Østrig |
AT |
Belgien |
BE |
Bulgarien |
BG |
Cypern |
CY |
Tjekkiet |
CZ |
Danmark |
DK |
Estland |
EE |
Finland |
FI |
Frankrig |
FR |
Tyskland |
DE |
Grækenland |
EL |
Ungarn |
HU |
Island |
IS |
Irland |
IE |
Italien |
IT |
Letland |
LV |
Liechtenstein |
LI |
Litauen |
LT |
Luxembourg |
LU |
Norge |
NO |
Malta |
MT |
Nederlandene |
NL |
Polen |
PL |
Portugal |
PT |
Rumænien |
RO |
Slovakiet |
SK |
Slovenien |
SI |
Spanien |
ES |
Sverige |
SE |
Schweiz |
CH |
Det Forenede Kongerige |
UK |
Koden for multinationale sikkerhedsmyndigheder skal genereres på same måde. Der er kun én myndighed for tiden: Channel Tunnel Safety Authority (sikkerhedsmyndigheden for kanaltunnelen). Følgende kode skal anvendes:
Multinational sikkerhedsmyndighed |
Kode |
Channel Tunnel Intergovernmental Commission |
CT |
FELT 2 — DOKUMENTTYPE (TOCIFRET KODE)
To cifre er tilstrækkeligt til at identificere dokumenttypen:
— |
det første ciffer angiver dokumentets generelle klassificering |
— |
det andet ciffer angiver dokumentets undertype. |
Dette nummereringssystem kan udvides i takt med behovet for flere koder. Nedenstående vises den anbefalede liste over kendte mulige kombinationer af tocifrede numre plus kombinationer for godkendelse af ibrugtagning af køretøjer:
Talkombination for felt 2 |
Dokumenttype |
Dokumentundertype |
[0 1] |
Licenser |
Licenser til RU |
[0 x] |
Licenser |
Øvrige |
[1 1] |
Sikkerhedscertifikat |
Del A |
[1 2] |
Sikkerhedscertifikat |
Del B |
[1 x] |
Reserveret |
Reserveret |
[2 1] |
Sikkerhedsgodkendelse |
|
[2 2] |
Reserveret |
Reserveret |
[2 x] |
Reserveret |
Reserveret |
[3 x] |
Reserveret, f.eks. til vedligeholdelse af rullende materiel, til infrastruktur eller andet |
|
[4 x] |
Reserveret til anmeldte organer |
Forskellige typer anmeldte organer |
[5 1] og [5 5] (11) |
Ibrugtagningstilladelse |
Motorvogne |
[5 2] og [5 6] (11) |
Ibrugtagningstilladelse |
Passagervogne uden trækkraft |
[5 3] og [5 7] (11) |
Ibrugtagningstilladelse |
Godsvogne |
[5 4] og [5 8] (11) |
Ibrugtagningstilladelse |
Specielle køretøjer |
[5 9] (12) |
Godkendelse af køretøjstype |
|
[6 0] |
Ibrugtagningstilladelse |
Delsystemerne Infrastruktur, Energi, Togkontrol og signaler (fast udstyr) |
[6 1] |
Ibrugtagningstilladelse |
Delsystemet Infrastruktur |
[6 2] |
Ibrugtagningstilladelse |
Delsystemet Energi |
[6 3] |
Ibrugtagningstilladelse |
Delsystemet Togkontrol og signaler (fast udstyr) |
[7 1] |
Lokomotivførerlicens |
Tæller op til og med 9 999 |
[7 2] |
Lokomotivførerlicens |
Tæller mellem 10 000 og op til og med 19 000 |
[7 3] |
Lokomotivførerlicens |
Tæller mellem 20 000 og op til og med 29 000 |
[8 x] … [9 x] |
Reserveret (2 dokumenttyper) |
Reserveret (10 undertyper hver) |
FELT 3 — UDSTEDELSESÅR (FIRECIFRET KODE)
Dette felt viser året (i det fastlagte format åååå, dvs. 4 cifre), hvor godkendelsen er udstedt.
FELT 4 — TÆLLER
Tælleren er et fremadskridende nummer, som øges med én enhed, hver gang et dokument udstedes, hvad enten det drejer sig om en ny, fornyet, opdateret eller ændret godkendelse. Selv i tilfælde, hvor et certifikat tilbagekaldes, eller en godkendelse suspenderes, kan det pågældende nummer ikke genbruges.
Tælleren nulstilles årligt.
Tillæg 3
TILBAGETRÆKNINGSKODER
Kode |
Tilbagetrækningsmåde |
Beskrivelse |
00 |
Ingen |
Køretøjets registrering er gyldig. |
10 |
Registrering suspenderet Årsag ikke anført |
Køretøjets registrering er suspenderet efter anmodning fra ejer eller ihændehaver eller ved NSA- eller RE-beslutning. |
11 |
Registrering suspenderet |
Køretøjet er bestemt til henstilling i køreklar stand som inaktiv eller strategisk reserve. |
20 |
Registrering overdraget |
Køretøjet vides at være omregistreret under et andet nummer eller af et andet NVR med henblik på fortsat brug på (hele eller en del af) det europæiske jernbanenet. |
30 |
Afregistreret Årsag ikke anført |
Køretøjets registrering for drift på det europæiske jernbanenet er ophørt uden nogen kendt omregistrering. |
31 |
Afregistreret |
Køretøjet er bestemt til fortsat drift som jernbanekøretøj uden for det europæiske jernbanenet. |
32 |
Afregistreret |
Køretøjet er bestemt til genanvendelse af større interoperable komponenter/moduler/reservedele eller en større ombygning |
33 |
Afregistreret |
Køretøjet er bestemt til skrotning og bortskaffelse af materialerne (herunder større reservedele) til genanvendelse. |
34 |
Afregistreret |
Køretøjet er bestemt til som »bevaret rullende materiel af historisk værdi« at blive indsat i drift på et separat banenet eller at indgå i en statisk udstilling uden for det europæiske jernbanenet. |
Brug af koder
— |
Hvis årsagen til tilbagetrækning ikke er angivet, bruges kode 10, 20 og 30 til at vise ændringen i registreringsstatus. |
— |
Hvis årsagen til tilbagetrækning er oplyst, er kode 11, 31, 32, 33 og 34 mulige valg i NVR-databasen. Disse koder er udelukkende baseret på oplysninger, som ihændehaveren eller ejeren har meddelt registreringsenheden. |
Bemærkninger i relation til registrering
— |
Et køretøj, hvis registrering er suspenderet eller tilbagetrukket, må ikke idriftsættes på det europæiske jernbanenet under den hidtidige registrering. |
— |
Genaktivering af en registrering, efter at denne er suspenderet, kræver, at registreringsenheden undersøger de forhold, der var årsag til suspensionen. |
— |
En registreringsoverdragelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 1b i Kommissionens beslutning 2006/920/EF (13) og artikel 1b i Kommissionens beslutning 2008/231/EF (14), som ændret ved afgørelse 2010/640/EU (15), består i en ny registrering af køretøjet og efterfølgende tilbagetrækning af den hidtidige registrering. |
Tillæg 4
STANDARDREGISTRERINGSSKEMA
Tillæg 5
GLOSSAR
Forkortelse |
Definition |
CCS |
Control Command System — Overvågnings- og styresystem |
CIS |
Commonwealth of Independent States — SNG/Fællesskabet af Uafhængige Stater |
COTIF |
Convention concerning International Carriage by Rail — Konventionen om internationale jernbanebefordringer |
CR |
Conventional Rail (System) — Jernbanesystem for konventionelle tog |
DB |
Database |
EC |
European Commission — Kommissionen |
EC VVR |
European Centralised Virtual Vehicle Register — Det centrale europæiske virtuelle køretøjsregister |
EIN |
European Identification Number — Det europæiske identifikationsnummer |
EN |
European Standard (Euro Norm) — Europæisk standard (euronorm) |
EVN |
European Vehicle Number — Europæisk køretøjsnummer |
ERA |
European Railway Agency — Det Europæiske Jernbaneagentur (også benævnt »agenturet« |
ERATV |
European Register of Authorised Types of Vehicles — Det europæiske register over godkendte køretøjstyper |
ERTMS |
European Rail Traffic Management System |
EU |
European Union — Den Europæiske Union |
HS |
High Speed (System) — Jernbanesystem for højhastighedstog |
IB |
Investigating Body — Undersøgelsesorgan |
ISO |
International Organisation for Standardisation — Den Internationale Standardiseringsorganisation |
IM |
Infrastructure Manager — Infrastrukturihændehaver |
INF |
Infrastructure — Infrastruktur |
IT |
Information Technology — Informationsteknologi |
LR |
Local Register — Lokalt register |
NoBo |
Notified Body — Anmeldt organ |
NSA |
National Safety Authority — National sikkerhedsmyndighed |
NVR |
National Vehicle Register — Nationalt køretøjsregister |
OPE (TSI) |
Operation and Traffic management (TSI) — Drift og trafikstyring (TSI) |
OTIF |
Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail — Den Mellemstatslige Organisation for Internationale Jernbanebefordringer |
RE |
Registreringsenhed, dvs. det organ, som har til opgave at føre og opdatere NVR |
RB |
Regulatory Body — Tilsynsorgan |
RIC |
Regulations governing the reciprocal use of carriages and brake vans in international traffic — Regler for gensidig benyttelse af person- og bremsevogne i international trafik |
RIV |
Regulations concerning the reciprocal use of wagons in international traffic — Regler for gensidig benyttelse af godsvogne i international trafik |
RS eller RST |
Rolling Stock — Rullende materiel |
RSRD (TAF) |
Rolling Stock Reference Database (TAF) — Referencedatabase over rullende materiel (TAF) |
RU |
Railway Undertaking.— Jernbanevirksomhed |
SEDP (TAF) |
Strategic European Deployment Plan (TAF) — Strategisk europæisk anvendelsesplan (TAF) |
TAF (TSI) |
Telematic Applications for Freight (TSI) — Trafiktelematik for godstrafikken (TSI) |
TSI |
Technical Specification for Interoperability — Teknisk specifikation for interoperabilitet |
VKM |
Vehicle Keeper Marking — Ihændehaveridentifikationsmærke |
VKMR |
Vehicle Keeper Marking Register — Register over ihændehaveridentifikationsmærker |
VVR |
Virtual Vehicle Register — Virtuelt køretøjsregister |
WAG (TSI) |
Wagon (TSI) — Godsvogn (TSI) |
WIMO (TAF) |
Wagon and Intermodal Operational Database (TAF) — Driftsdatabase over godsvogne og intermodale enheder |
(1) I henhold til Kommissionens beslutning 2006/920/EF og 2008/231/EF, som ændret ved beslutning 2009/107/EF, anvendes det samme nummereringssystem for både højhastighedstog og konventionelle køretøjer.
(2) For køretøjstyper, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 26 i direktiv 2008/57/EF.
(3) Det register, der er foreskrevet i artikel 34 i direktiv 2008/57/EF.
(4) Godkendelse udstedt i henhold til kapitel V i direktiv 2008/57/EF eller godkendelse udstedt i henhold til de godkendelsesordninger, der fandtes inden gennemførelsen af direktiv 2008/57/EF.
(5) Registreringsenheden (»RE«), som udpeges af de enkelte medlemsstater i henhold til artikel 33, stk. 1, litra b), i direktiv 2008/57/EF, har til opgave at føre og opdatere NVR.
(6) Som foreskrevet i Luxembourgprotokollen til konventionen om internationale sikkerhedsrettigheder i mobilt udstyr, undertegnet i Luxembourg den 23. februar 2007.
(7) Nye køretøjer, der tages i brug hos AAE, BLS, FNME og GySEV/ROeEE, skal dog tildeles standardlandekoden.
(8) EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6.
(9) EFT L 110 af 20.4.2001, s.1.
(10) Hvis der er mere end ét B-system installeret i køretøjet, anføres separat kode for hvert system.
Den numeriske kode består af tre cifre, hvor:
— |
1xx betegner et køretøj udstyret med et signaleringssystem |
— |
2xx betegner et køretøj udstyret med radio |
Xx svarer til de numeriske koder i bilag B til CCS TSI
(11) Hvis de fire cifre, der er reserveret til felt 4 »Tæller«, udnyttes fuldt ud inden for et år, ændres de første to cifre i felt 2 henholdsvis fra:
— |
[5 1] til [5 5] for trækkraftkøretøjer |
— |
[5 2] til [5 6] for personvogne (ikke selvkørende) |
— |
[5 3] til [5 7] for godsvogne |
— |
[5 4] til [5 8] for specialkøretøjer. |
(12) De cifre, der er tildelt i felt 4, er:
— |
Fra 1 000 til 1 999 til trækkraftkøretøjer |
— |
Fra 2 000 til 2 999 til personvogne (ikke selvkørende) |
— |
Fra 3 000 til 3 999 til godsvogne |
— |
Fra 4 000 til 4 999 til specialkøretøjer. |
(13) EUT L 359 af 18.12.2006, s. 1.