ISSN 1725-2520 |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Retsforskrifter |
49. årgang |
Indhold |
|
I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk |
Side |
|
|
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
DA |
De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode. Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk
14.9.2006 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250/1 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1347/2006
af 13. september 2006
om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
(2) |
Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 14. september 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2006.
På Kommissionens vegne
Jean-Luc DEMARTY
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).
BILAG
til Kommissionens forordning af 13. september 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
(EUR/100 kg) |
||
KN-kode |
Tredjelandskode (1) |
Fast importværdi |
0702 00 00 |
052 |
78,3 |
999 |
78,3 |
|
0707 00 05 |
052 |
89,0 |
999 |
89,0 |
|
0709 90 70 |
052 |
100,0 |
999 |
100,0 |
|
0805 50 10 |
388 |
70,1 |
524 |
48,9 |
|
528 |
54,9 |
|
999 |
58,0 |
|
0806 10 10 |
052 |
70,4 |
220 |
135,2 |
|
400 |
177,1 |
|
624 |
118,8 |
|
804 |
95,7 |
|
999 |
119,4 |
|
0808 10 80 |
388 |
86,0 |
400 |
91,7 |
|
508 |
75,9 |
|
512 |
81,8 |
|
800 |
133,7 |
|
804 |
96,4 |
|
999 |
94,3 |
|
0808 20 50 |
052 |
115,4 |
388 |
96,0 |
|
720 |
60,3 |
|
999 |
90,6 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
115,4 |
999 |
115,4 |
|
0809 40 05 |
052 |
86,8 |
066 |
51,0 |
|
098 |
37,5 |
|
624 |
127,2 |
|
999 |
75,6 |
(1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.
14.9.2006 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250/3 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1348/2006
af 13. september 2006
om fastsættelse af en tildelingskoefficient for udstedelse af importlicenser for produkter fra sukkersektoren i forbindelse med toldkontingenter og præferenceaftaler
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 950/2006 af 28. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsåret 2006/07, 2007/08 og 2008/09 for import og raffinering af sukkerprodukter i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler (2), særlig artikel 5, stk. 3,
under henvisning til Rådets afgørelse 2005/914/EF af 21. november 2005 om indgåelse af en protokol om ændring af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side om et toldkontingent for import til Fællesskabet af sukker og sukkerprodukter med oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (3),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2151/2005 af 23. december 2005 om åbning og forvaltning af toldkontingentet for sukkerprodukter med oprindelse i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, jf. stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på den anden side (4), særlig artikel 6, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Der blev i ugen fra 4. til 8. september 2006 indgivet importlicensansøgninger til de ansvarshavende myndigheder i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 950/2006 for en samlet mængde, der svarer til eller overstiger den disponible mængde for løbenummeret 09.4343. |
(2) |
Kommissionen bør derfor fastsætte en tildelingskoefficient, der gør det muligt at udstede licenser i forhold til den disponible mængde og, når det er relevant, meddele medlemsstaterne, at grænsen er nået — |
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
For ansøgninger om udstedelse af importlicenser indgivet fra 4. til 8. september 2006 efter artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 950/2006 vil licenserne blive udstedt inden for rammerne af de mængder, der er angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 14. september 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2006.
På Kommissionens vegne
Jean-Luc DEMARTY
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1.
(2) EUT L 178 af 1.7.2006, s. 1.
(3) EUT L 333 af 20.12.2005, s. 44.
(4) EUT L 342 af 24.12.2005, s. 26.
BILAG
Præferencesukker AVS-INDIEN
Afsnit IV i forordning (EF) nr. 950/2006
Produktionsår 2006/07
Løbenummer |
Land |
%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4. til 8. september 2006 |
Grænse |
09.4331 |
Barbados |
100 |
|
09.4332 |
Belize |
100 |
|
09.4333 |
Côte d’Ivoire |
100 |
|
09.4334 |
Republikken Congo |
100 |
|
09.4335 |
Fiji |
100 |
|
09.4336 |
Guyana |
100 |
|
09.4337 |
Indien |
100 |
|
09.4338 |
Jamaica |
100 |
|
09.4339 |
Kenya |
100 |
|
09.4340 |
Madagaskar |
100 |
|
09.4341 |
Malawi |
100 |
|
09.4342 |
Mauritius |
100 |
|
09.4343 |
Mozambique |
100 |
Nået |
09.4344 |
Saint Christopher og Nevis |
100 |
|
09.4345 |
Surinam |
— |
|
09.4346 |
Swaziland |
100 |
|
09.4347 |
Tanzania |
100 |
|
09.4348 |
Trinidad og Tobago |
100 |
|
09.4349 |
Uganda |
— |
|
09.4350 |
Zambia |
100 |
|
09.4351 |
Zimbabwe |
0 |
Nået |
Supplerende sukker
Afsnit V i forordning (EF) nr. 950/2006
Produktionsår 2006/07
Løbenummer |
Land |
%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4. til 8. september 2006 |
Grænse |
09.4315 |
Indien |
100 |
|
09.4316 |
Lande, der har undertegnet AVS-protokollen |
100 |
|
CXL-indrømmelsessukker
Afsnit VI i forordning (EF) nr. 950/2006
Produktionsår 2006/07
Løbenummer |
Land |
%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4. til 8. september 2006 |
Grænse |
09.4317 |
Australien |
0 |
Nået |
09.4318 |
Brasilien |
0 |
Nået |
09.4319 |
Cuba |
0 |
Nået |
09.4320 |
Andre tredjelande |
0 |
Nået |
Balkan-sukker
Afsnit VII i forordning (EF) nr. 950/2006
Produktionsår 2006/07
Løbenummer |
Land |
%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4. til 8. september 2006 |
Grænse |
09.4324 |
Albanien |
100 |
|
09.4325 |
Bosnien-Hercegovina |
0 |
Nået |
09.4326 |
Serbien, Montenegro og Kosovo |
100 |
|
Produktionsår 2006
Løbenummer |
Land |
%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 4. til 8. september 2006 |
Grænse |
09.4327 |
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien |
100 |
|
14.9.2006 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250/6 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1349/2006
af 13. september 2006
om ændring af forordning (EF) nr. 990/2006 for så vidt angår de mængder, der er omfattet af løbende licitationer for eksport af korn, som er i medlemsstaternes interventionsorganers besiddelse
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 990/2006 (2) blev der indledt løbende licitationer for eksport af korn, som er i medlemsstaternes interventionsorganers besiddelse. |
(2) |
For visse af disse licitationer har accept af buddene i nogle medlemsstater medført, at næsten alle de mængder, der blev stillet til rådighed for de erhvervsdrivende, er blevet opbrugt. Under hensyn til den efterspørgsel, der er konstateret i de seneste uger, og til markedssituationen bør nye mængder stilles til rådighed i de pågældende medlemsstater, og de pågældende interventionsorganer bør kunne forhøje licitationsmængderne med henblik på eksport. Forhøjelserne vedrører:
|
(3) |
Forordning (EF) nr. 990/2006 bør derfor ændres. |
(4) |
Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I til forordning (EF) nr. 990/2006 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2006.
På Kommissionens vegne
Mariann FISCHER BOEL
Medlem af Kommissionen
(1) EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).
(2) EUT L 179 af 1.7.2006, s. 3. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2006 (EUT L 205 af 27.7.2006, s. 15).
BILAG
»BILAG I
LICITATIONER
Medlemsstat |
Mængder, der skal sælges til eksport til tredjelande (tons) |
Interventionsorgan Navn og adresse mv. |
|||||||||||
Blød hvede |
Byg |
Rug |
|||||||||||
Belgique/België |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Česká republika |
65 863 |
191 294 |
— |
|
|||||||||
Danmark |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Deutschland |
0 |
0 |
300 000 |
|
|||||||||
Eesti |
0 |
30 000 |
— |
|
|||||||||
Elláda |
— |
— |
— |
|
|||||||||
España |
— |
— |
— |
|
|||||||||
France |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Ireland |
— |
0 |
— |
|
|||||||||
Italia |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Kypros/Kibris |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Latvija |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
Lietuva |
0 |
50 000 |
— |
|
|||||||||
Luxembourg |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Magyarország |
1 300 000 |
97 997 |
— |
|
|||||||||
Malta |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Nederland |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Österreich |
0 |
0 |
— |
|
E-mail: referat10@ama.gv.at |
||||||||
Polska |
400 000 |
100 000 |
— |
|
|||||||||
Portugal |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Slovenija |
— |
— |
— |
|
|||||||||
Slovensko |
66 487 |
20 636 |
— |
|
|||||||||
Suomi/Finland |
0 |
200 000 |
— |
|
E-mail: intervention.unit@mmm.fi |
||||||||
Sverige |
0 |
0 |
— |
|
|||||||||
United Kingdom |
— |
0 |
— |
|
|||||||||
|
14.9.2006 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250/10 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1350/2006
af 13. september 2006
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 8, artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1) |
Kommissionen modtog den 4. november 2005 en klage indgivet i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af De Europæiske Fællesskaber (i det følgende benævnt »grundforordningen«), af Eurometaux (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af en producent, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af visse wolframelektroder. |
(2) |
Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med importen af wolframelektroder fra Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina«), og der som følge heraf forvoldes væsentlig skade, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure. |
(3) |
Proceduren blev indledt den 17. december 2005 ved offentliggørelsen af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4) |
Kommissionen underrettede officielt klageren, den anden EF-producent, de eksporterende producenter, importører, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
(5) |
Den klagende producent, den anden EF-producent, de eksporterende producenter, importører og en eksportørsammenslutning tilkendegav deres synspunkter. Alle parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
(6) |
For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at fremsætte krav om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer hertil til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. To selskaber anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. To selskaber anmodede kun om individuel behandling. |
(7) |
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at der kunne udtages stikprøver blandt eksportører/producenter i Kina. 11 selskaber erklærede sig villige til at indgå i stikprøven. Eftersom kun fire selskaber anmodede om enten markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev det imidlertid besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning. |
(8) |
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der blev modtaget besvarelser fra en EF-producent, tre uafhængige importører, fire eksporterende producenter i Kina, 13 forretningsmæssigt forbundne selskaber i Fællesskabet og en producent i referencelandet, Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«). |
(9) |
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
|
(10) |
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk status, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA: Producent i referencelandet, USA:
|
3. Undersøgelsesperiode
(11) |
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar til 31. december 2005 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(12) |
Den pågældende vare er visse wolframelektroder, herunder wolframstænger, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder. Varen angives normalt under KN-kode ex 8101 95 00 og ex 8515 90 90. |
(13) |
Den pågældende vare anvendes til svejsning og lignende processer, herunder TIG-svejsning, plasmasvejsning og -skæring samt termisk sprøjtning. Wolframelektroder anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kernekrafts-, kemi-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt. |
2. Samme vare
(14) |
Det fremgik af undersøgelsen, at wolframelektroder fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, wolframelektroder fremstillet og solgt på det kinesiske hjemmemarked og wolframelektroder importeret til Fællesskabet fra Kina såvel som fremstillet og solgt i USA har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber, og at disse varer anvendes til samme formål. |
(15) |
Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at alle er samme varer i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(16) |
I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, der opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
(17) |
Til orientering er kriterierne for markedsøkonomisk behandling kort beskrevet:
|
(18) |
To eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved kontrolbesøg hos selskaberne. |
(19) |
Det fremgik af undersøgelsen, at anmodningen om markedsøkonomisk behandling måtte afvises for et selskabs vedkommende. Ved undersøgelsen af de fem kriterier, der er anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), fremgik det, at selskabet ikke opfyldte det andet kriterium. Selskabets regnskaber afspejlede ikke den reelle finansielle situation, idet nogle transaktioner var bogført efter periodiseringsprincippet, mens andre ikke var. Dette sammenholdt med den kendsgerning, at selskabets revisorer ikke udtrykte nogen forbehold over for den praksis, der blev konstateret, udgjorde en klar overtrædelse af internationale regnskabsstandarder. |
(20) |
De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Der blev modtaget bemærkninger fra en eksporterende producent, der gjorde krav på markedsøkonomisk behandling. |
(21) |
På dette grundlag blev en eksporterende producent af wolframelektroder i Kina indrømmet markedsøkonomisk behandling:
|
2. Individuel behandling
(22) |
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel 2, medmindre selskaber i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser. |
(23) |
Den eksporterende producent, der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, ønskede også individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at selskabet opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
(24) |
To andre eksporterende producenter, der ikke havde fremsat ønske om markedsøkonomisk behandling, anmodede kun om individuel behandling. Begge selskaber solgte varer til uafhængige kunder i Fællesskabet i undersøgelsesperioden og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det fremgik af undersøgelsen, at ét selskab opfyldte alle kravene til individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5, hvorimod det andet selskab ikke opfyldte tredje kriterium om individuel behandling, idet det blev konstateret, at det er 100 % statsejet og ikke frit kan træffe forretningsmæssige beslutninger, herunder fastsættelse af eksportpriser og -mængder uden statslig indgriben. |
(25) |
Det konkluderedes således, at der bør indrømmes følgende to eksporterende producenter i Kina individuel behandling:
|
3. Normal værdi
a) Fastsættelse af den normale værdi for den eksporterende producent i Kina, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(26) |
Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi, fastlagde Kommissionen først for hver eksporterende producent, om den pågældendes samlede salg af wolframelektroder på hjemmemarkedet var repræsentativt i forhold til den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, når den eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af selskabets samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
(27) |
Da den pågældende eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg fandtes at være repræsentativt, undersøgte Kommissionen derefter, hvilke af de typer af wolframelektroder der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. |
(28) |
For hver af de pågældende typer blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var repræsentativt med henblik på anvendelse af artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type blev anset for at være repræsentativt, når den samlede mængde af den pågældende type, som solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type ved eksport til Fællesskabet. |
(29) |
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget i repræsentative mængder af hver type af den pågældende vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, idet andelen af det fortjenstgivende salg af den pågældende varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet blev fastsat. |
(30) |
Det blev fastslået, at den fortjenstgivende salgsmængde af alle typer af wolframelektroder udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af de pågældende typer, og det blev derfor fastslået, at disse typer ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne danne et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
(31) |
Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedsprisen for alle typer, der solgtes af den pågældende eksporterende producent, måtte der derfor gøres brug af en beregnet normal værdi. |
(32) |
Følgelig blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet på grundlag af produktionsomkostninger for de eksporterede typer plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, om de SA&G og den fortjeneste, som den eksporterende producent havde haft på hjemmemarkedet, kunne betragtes som repræsentative oplysninger. |
(33) |
De faktiske SA&G-omkostninger på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige, idet det pågældende selskabs hjemmemarkedssalg var repræsentativt i forhold til eksportsalget til Fællesskabet. Med hensyn til fortjeneste blev ingen af de eksporterede typer af den pågældende vare solgt i normal handel på hjemmemarkedet, og den eksporterende producent producerer ikke andre varer end wolframelektroder. Oplysninger fra andre kinesiske producenter kunne heller ikke anvendes, fordi ingen anden producent i Kina fik markedsøkonomisk behandling. Det var derfor nødvendigt at fastsætte fortjenesten i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at wolframelektroder produceres i meget få lande. Der forelå ingen oplysninger fra japanske producenter, hverken vedrørende det pågældende produkt eller lignende produkter, og det var heller ikke muligt at anvende et tilsvarende tal fra producenten i USA. Da der ikke forelå noget andet rimeligt grundlag, blev det besluttet at anvende den fortjenstmargen, som EF-erhvervsgrenen havde opnået, inden virkningerne af den kinesiske import kunne mærkes på markedet. Det skal i øvrigt bemærkes, at denne fortjeneste også svarer til den gennemsnitlige fortjeneste for det pågældende produkt, som én af de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, havde opnået. |
b) Fastsættelse af den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
i) Referenceland
(34) |
I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller den beregnede værdi i et referenceland. |
(35) |
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Ingen af de interesserede parter modsatte sig dette forslag. |
(36) |
Bortset fra i Fællesskabet og Kina produceres det pågældende produkt kun af nogle producenter i USA og Japan. Kommissionen anmodede derfor om samarbejde med de kendte producenter i Japan og den eneste producent i USA. |
(37) |
Kun producenten i USA indvilgede i at samarbejde. Et spørgeskema blev derfor sendt til denne producent, og oplysningerne i den pågældendes besvarelse blev efterprøvet på stedet. Det blev konstateret, at den pågældende producent havde et salg på hjemmemarkedet, og at der importeredes betydelige mængder kinesiske varer og kun meget få japanske varer til det amerikanske marked. Det er derfor klart, at de amerikanske og kinesiske varer konkurrerer på det amerikanske marked. |
(38) |
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at USA vil være det mest hensigtsmæssige og rimelige valg af referenceland i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. |
ii) Normal værdi
(39) |
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra producenten i referencelandet. |
(40) |
Kommissionen undersøgte, om referencelandets hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette skete ved, at det for hver varetype blev fastsat, hvor stor en andel det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgjorde i undersøgelsesperioden. |
(41) |
I tilfælde, hvor mængden af en varetype, der solgtes til en nettopris, som svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej. |
(42) |
I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det rentable salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. |
(43) |
Hvis det fortjenstgivende salg af en produkttype udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af denne type, blev den pågældende type ikke anset for at være solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen med rimelighed kunne anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
(44) |
For ca. 90 % af varetyperne blev den normale værdi således fastsat på grundlag af salgspriser i normal handel på hjemmemarkedet i referencelandet. |
(45) |
Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt varetype, der blev solgt af producenten i referencelandet, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. Kommissionen sammensatte således den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Den normale værdi blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne i forbindelse med de solgte typer for producenten i referencelandet plus et rimeligt beløb for SG&A og en rimelig fortjenstmargen. I alle tilfælde blev SA&G og fortjeneste fastsat i overensstemmelse med metoderne i artikel 2, stk. 6, i grundforordningen. De anvendte SG&A var dem, der vedrørte producentens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare, og den anvendte fortjenstmargen var den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen ved salg på hjemmemarkedet i normal handel. |
(46) |
Denne normale værdi blev om nødvendigt justeret for forskelle i fragt-, kredit- og emballeringsomkostninger for at sikre en rimelig sammenligning mellem wolframelektroder, der eksporteres til Fællesskabet af de pågældende producenter i Kina. |
4. Eksportpriser
(47) |
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, altså på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
(48) |
Med hensyn til det selskab, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foregik al eksportsalg til Fællesskabet gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, og varerne blev derefter videresolgt til forretningsmæssigt forbundne og ikke-forretningsmæssigt forbundne selskaber i Fællesskabet. Eksportprisen blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne selskabers egne SA&G-omkostninger. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører havde forelagt. |
5. Sammenligning
(49) |
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev indrømmet passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
6. Dumpingmargener
a) For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(50) |
For det selskab, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit for hver type af den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen. |
(51) |
På dette grundlag er den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
|
b) For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(52) |
For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
(53) |
De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet er følgende:
|
c) For alle andre eksporterende producenter
(54) |
For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina bestemte Kommissionen først graden af samarbejdsvilje. Det skal i den forbindelse nævnes, at 11 eksporterende producenter i Kina erklærede sig villige til at indgå i stikprøven ved bl.a. at fremlægge oplysninger om eksport til Fællesskabet af den pågældende vare. Det skal også nævnes, at begge KN-koder nævnt i indledningsmeddelelsen er ex-koder, og dermed er også andre varer end den pågældende vare omfattet. Endvidere viste undersøgelsen, at flertallet af de samarbejdende eksportører i Kina angiver eksporten af wolframelektroder under en national kinesisk toldkode, som også omfatter mange andre varer. Det var derfor opfattelsen, at i mangel af præcise importstatistikker ville data fra spørgeskemaerne udgøre mere hensigtsmæssige foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår import til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Der blev foretaget en sammenligning mellem de samlede eksportmængder angivet i de 11 besvarede spørgeskemaer vedrørende stikprøven og det skøn, der blev anført i klagen, og det blev fastslået, at importmængden ifølge spørgeskemaet var større. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være højt. |
(55) |
Derfor blev dumpingmargenen fastsat til det niveau, der var fastsat for det samarbejdende selskab, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling, dvs. 204,9 %. |
(56) |
På dette grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbig fastsat til 204,9 % af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. |
D. SKADE
1. Producenter i Fællesskabet
(57) |
Det fremgik af undersøgelsen, at samme vare fremstilles af to producenter i Fællesskabet. Producenten, på hvis vegne klagen blev indgivet, samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den anden producent tilkendegav dog sin støtte til proceduren og fremlagde generelle oplysninger om produktion og salg. Fordi der kun var ét selskab, der indgav en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet, vil alle oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen af fortrolighedshensyn enten blive angivet i indeks- eller intervalform. |
(58) |
Den samlede produktion i Fællesskabet blev med henblik på artikel 4, stk. 1, i grundforordningen foreløbigt beregnet ved en sammenlægning af den fuldt ud samarbejdsvillige EF-producents produktion og den anden producents produktion ifølge sidstnævntes oplysninger. På grundlag heraf lå Fællesskabets samlede produktion i undersøgelsesperioden på mellem 40 og 50 tons. |
2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(59) |
Den EF-producent, der samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, tegner sig for over 50 % af produktionen af wolframelektroder i Fællesskabet. Dette selskab udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
3. Forbrug i Fællesskabet
(60) |
Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af de kendte producenters salg i Fællesskabet plus import. For perioden 2001 til 2004 blev importmængden fastsat på grundlag af klagen, idet der ikke forelå pålidelige importstatistikker som forklaret ovenfor. For undersøgelsesperioden blev importmængden fastlagt på grundlag af den samlede eksportmængde fra de 11 eksporterende producenter i Kina, som fremlagde disse oplysninger med henblik på deltagelse i stikprøven, og som kunne anses for at tegne sig for al eksport. Import fra andre tredjelande anses for ubetydelig. Oplysningerne viser, at efterspørgslen efter den pågældende vare i Fællesskabet steg med 50 % i den betragtede periode.
|
4. Importen til Fællesskabet fra det pågældende land
a) Importens omfang og markedsandel
(61) |
Importmængden fra Kina i undersøgelsesperioden blev fastsat på grundlag af oplysningerne i klagen og spørgeskemaerne af de årsager, der er anført ovenfor. |
(62) |
Importen har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
|
(63) |
Mens forbruget af wolframelektroder steg 50 % i den betragtede periode, steg importen fra det pågældende land over 400 % i samme periode. Kinas markedsandel steg følgelig fra 22,4 % til 76,2 % i den betragtede periode. |
b) Importpriser og underbud
(64) |
Følgende tabel viser udviklingen i de gennemsnitlige priser for importen fra Kina. I den betragtede periode faldt disse priser 12 % trods en stigning i 2005 som følge af prisstigningen på de vigtigste råmaterialer.
|
(65) |
Hvad angår salgsprisen på EF’s marked for den pågældende vare, blev der foretaget en sammenligning af EF-erhvervsgrenens priser og de kinesiske eksporterende producenters priser. EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til priser ab fabrik, dvs. uden fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af rabatter og nedslag. Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, frit Fællesskabets grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. |
(66) |
Sammenligningen viste, at de importerede varer i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser med 40 %, udtrykt som en procentdel af sidstnævnte. |
5. EF-erhvervsgrenens situation
(67) |
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af den kinesiske dumpingimports indvirkning på EF-erhvervsgrenen også en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på erhvervsgrenens situation fra 2001 til undersøgelsesperioden. Som tidligere nævnt er de fleste indikatorer af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører ét selskab. |
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(68) |
Produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen:
|
(69) |
Trods en stigende efterspørgsel faldt EF-erhvervsgrenens produktion markant med 60 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. |
(70) |
Produktionskapaciteten forblev stabil, hvilket betyder, at kapacitetsudnyttelsen fulgte samme aftagende tendens som produktionen. |
b) Lagre
(71) |
Nedenstående tal viser lagerbeholdningernes størrelse ved udgangen af hver periode.
|
(72) |
Lagerbeholdningerne steg med 31 % i den betragtede periode, hvilket afspejler erhvervsgrenens voksende problemer med at sælge sine produkter på EF-markedet. |
c) Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet
(73) |
Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet.
|
(74) |
EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt med over 50 % i den betragtede periode. Samtidig steg forbruget i Fællesskabet med 50 %, mens EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt endnu mere, med 70 %, i løbet af de samme fem år. |
(75) |
Det blev således konstateret, at EF-erhvervsgrenen ikke havde mulighed for at få del i væksten på markedet, som skyldtes stigningen i Fællesskabets forbrug. |
(76) |
De gennemsnitlige salgspriser til ikke-forretningsmæssigt forbundne købere på markedet i Fællesskabet var for nedadgående indtil 2003. Så steg de med næsten 12 % mellem 2003 og 2004, med en yderligere stigning på 30 % mellem 2004 og 2005. Prisfaldet indtil 2003 skal ses på baggrund af EF-erhvervsgrenens forsøg på at konkurrere med dumpingimporten. I 2003 nåede priserne et uholdbart lavpunkt og måtte forhøjes i 2004. Endvidere gjorde udviklingen i råmaterialepriserne, som steg kraftigt med over 100 % mellem 2004 og 2005, behovet for yderligere prisstigning i 2005 endnu større. Stigningen i EF-erhvervsgrenens salgspriser afspejlede kun i begrænset omfang omkostningsstigningerne. |
d) Rentabilitet og likviditet
(77) |
Fortjenst- og likviditetsniveauerne for EF-erhvervsgrenens salg af wolframelektroder er stærkt negative. Tallene vises af fortrolighedshensyn i intervalform.
|
(78) |
Rentabiliteten forværredes betydeligt i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2003 og forbedredes så en smule, hvilket dels skyldes EF-erhvervsgrenens rationaliseringsbestræbelser og prisstigningerne. |
(79) |
Likviditeten blev også forringet i den betragtede periode i lighed med den faldende rentabilitet. Faldet i den negative likviditets absolutte niveau i slutningen af perioden skyldes kun faldet i produktions- og salgsmængden.
|
e) Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(80) |
I starten af den betragtede periode lå EF-erhvervsgrenens investeringer på et betydeligt niveau, hvilket hovedsageligt skyldtes køb af nye maskiner for at optimere produktionen og var begrundet med de generelle tilfredsstillende resultater for wolframelektroder og andre wolframprodukter indtil 2000/2001. Ved periodens slutning var alle disse investeringer ophørt.
|
(81) |
Investeringsafkastet for produktion og salg af samme vare, vist i intervalform af fortrolighedshensyn, er negativt og er faldet betydeligt i løbet af den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte tendens for fortjeneste på salg.
|
(82) |
EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev ikke væsentlig påvirket i den pågældende periode, idet samme vare kun udgør en lille del af gruppens samlede virksomhed. |
f) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(83) |
Beskæftigelsen, produktiviteten og arbejdskraftomkostningerne har udviklet sig således for EF-erhvervsgrenen:
|
(84) |
Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen faldt kraftigt mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Dette var både et resultat af et faldende output og EF-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionen og sætte skub i produktiviteten. Resultaterne af denne rationaliseringsproces inden for EF-erhvervsgrenen afspejledes også i produktiviteten, som udviste en betydelig opadgående tendens i den betragtede periode. |
(85) |
De gennemsnitlige lønstigninger var stabile i den betragtede periode. |
g) Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(86) |
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. Dumpingmargenerne ligger klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige. |
(87) |
Fællesskabet er ikke ved at overvinde virkningerne af tidligere dumping eller subsidiering, da der ikke tidligere er foretaget sådanne undersøgelser. |
6. Konklusion om skade
(88) |
Det skal erindres, at mellem 2001 og undersøgelsesperioden steg dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina med over 400 %, og dens markedsandel nåede op på 76,2 % ved udgangen af den betragtede periode. Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden underbudt betydeligt af dumpingimporten af den pågældende vare. På basis af et vejet gennemsnit var prisunderbuddet på 40 %. |
(89) |
Samtidig steg forbruget i Fællesskabet med 50 %, mens EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med over 50 %. Dens markedsandel faldt med 68 %, og den kunne ikke lægge hele den samlede stigning i råmaterialepriserne over på kunderne, hvilket resulterede i en meget negativ rentabilitetssituation. |
(90) |
Derfor blev EF-erhvervsgrenens situation i løbet af den betragtede periode betydeligt forværret. Produktionen faldt med 60 %, dette samme gjaldt kapacitetudnyttelsen, som nåede et meget lavt niveau i undersøgelsesperioden. Lagerbeholdningerne steg med 31 %. |
(91) |
Uanset EF-erhvervsgrenens betydelige investeringer tidligt i den betragtede periode og dens fortsatte bestræbelser på at øge produktiviteten og konkurrenceevnen, faldt dens rentabilitet, likviditet og investeringsafkast også kraftigt og nåede stærkt negative niveauer. |
(92) |
EF-erhvervsgrenens forværrede situation i den betragtede periode bekræftes også af den negative udvikling i beskæftigelse og investeringer. |
(93) |
Kommissionen har derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen. |
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledende bemærkning
(94) |
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen blev det undersøgt, om der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
2. Følgevirkninger af importen fra Kina
(95) |
Den dramatiske stigning i dumpingimportens mængde fra Kina med over 400 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden og i dens markedsandel i Fællesskabet fra 22,4 % til 76,2 % faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt skarpt, mens ultimolagrene steg med 31 %, hvilket skal ses på baggrund af et voksende EF-marked. EF-erhvervsgrenens salgsmængder og markedsandel faldt betragteligt parallelt med den store stigning i dumpingimportens mængde og markedsandel. Desuden lå priserne på dumpingimporten markant under EF-erhvervsgrenens priser og udøvede således et stærkt tryk på EF-erhvervsgrenens priser på et tidspunkt, hvor omkostninger til råmaterialer steg med over 100 %. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen ikke var i en situation, hvor den kunne lægge omkostningsstigningen over på sine kunder på grund af det kraftige pristryk fra de betydelige mængder dumpingvarer importeret fra Kina. Dette førte til et markant fald i rentabiliteten, investeringsafkastet og likviditeten. |
(96) |
Det er derfor foreløbig blevet konkluderet, at presset fra dumpingimporten, hvis mængde og markedsandel er vokset betydeligt fra og med 2001, og som er blevet solgt til dumpingpriser, har haft afgørende betydning for EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele og den heraf følgende negative rentabilitetsudvikling. |
3. Virkninger af andre faktorer
a) Import fra andre tredjelande
(97) |
Bortset fra Kina var der ingen betydelige eksportører af samme vare til EF-markedet i den betragtede periode. Undersøgelsen bekræftede, at det centrale marked for de resterende producenter i USA og Japan var deres respektive hjemmemarkeder. Pålidelige oplysninger om anden import af samme vare er yderst begrænsede, og det er derfor ikke muligt at foretage et skøn over mængden, der evt. er solgt på EF-markedet. Da der ikke foreligger dokumentation for, at der faktisk er import fra andre tredjelande, anses disse mængder i givet fald for at være ubetydelige. Det konkluderes derfor, at import med oprindelse i andre tredjelande ikke kunne have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
b) EF-erhvervsgrenens eksportresultater
(98) |
Det blev også undersøgt, om eksporten til lande uden for EU kan have bidraget til den skade, der blev forvoldt i den betragtede periode, eller ej. Eksporten til lande uden for EU udgjorde ca. halvdelen af EF-erhvervsgrenens salg af samme produkt i den betragtede periode. Denne eksport faldt med ca. 66 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden og udgjorde 41 % af erhvervsgrenens samlede salg ved udgangen af undersøgelsesperioden. Den vigtigste grund til tabet af eksportmarkeder, navnlig det amerikanske marked, var den voksende konkurrence fra kinesiske producenter på de globale markeder. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at fordi de kinesiske producenter har udvist en lignende adfærd på det amerikanske marked, har den ene af de to eksisterende amerikanske producenter af wolframelektroder været nødt til at standse produktionen.
|
(99) |
Hvad angår indikatorer, hvor der ikke kunne sondres mellem EF-markeder og eksportmarkeder, som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, investeringer og beskæftigelse, konstaterede man, at deres negative udvikling langt fra kun kunne tilskrives de faldende eksportresultater. Disse indikatorers negative udvikling skal ses som en konsekvens både af det faldende salg på EF-markedet og, i mindre udstrækning, af det faldende eksportsalg. Denne udvikling skal ses på baggrund af den betydelige vækst, der fandt sted på EF-markedet i den betragtede periode. |
(100) |
Den negative udvikling af rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet skyldtes først og fremmest, at EF-erhvervsgrenen blev tvunget til meget lave kapacitetsudnyttelsesgrader som følge af den negative udvikling i salgsmængden både på EF-markederne og eksportmarkederne som nævnt ovenfor. Desuden var EF-erhvervsgrenens salgspriser under pres fra dumpingimporten, hvilket også bidrog til den negative indvirkning på disse indikatorer. Det bør i den forbindelse bemærkes, at udviklingen i enhedssalgspriserne på eksportmarkederne var meget mere positiv end udviklingen i priserne i Fællesskabet. De gennemsnitlige priser ved salg til eksportmarkederne steg således med 20 % i samme periode, hvilket tyder på, at pristrykket var mindre på disse markeder end på EF-markedet. Rentabiliteten af denne eksport var noget højere (men ikke tilstrækkelig) end af salget på EF-markedet, selv om eksporten også var udsat for faldende priser og konkurrence fra kinesisk eksport til tredjelandes markeder. Endvidere var EF-erhvervsgrenen i stand til at kontrollere og endda nedbringe sine ikke-råmaterialeomkostninger. Derfor synes EF-erhvervsgrenens eksportresultater at have haft mindre indvirkning på rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet end udviklingen af markedsandele og priser på EF-markedet. |
(101) |
På dette grundlag udelukker Kommissionen ikke muligheden af, at den negative udvikling i eksportsalget kan have påvirket EF-erhvervsgrenens globale økonomiske situation. Ovenstående analyse bekræftede imidlertid, at de forværrede eksportresultater som sådan ikke kunne ændre ved det forhold, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den konstaterede skade. |
c) Andre EF-producenter
(102) |
Den eneste anden EF-producents salg faldt kraftigt med 54 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger viste det sig, at den anden EF-producent er i samme situation som EF-erhvervsgrenen. Det er derfor foreløbigt blevet konkluderet, at dette salg ikke kan have været årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
d) Stigning i råmaterialepriserne
(103) |
En eksportør fremførte, at skaden hovedsagelig er forvoldt af prisstigningerne på det grundlæggende råmateriale ammoniumparawolframat. Priserne på ammoniumparawolframat steg faktisk i slutningen af den betragtede periode, dvs. i 2005. |
(104) |
Det bør i den forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenens forværrede situation faldt tidsmæssigt sammen med stigningen i importen fra Kina, fra 2001 til 2005, og ikke kun forekom i slutningen af den betragtede periode. |
(105) |
Stigningen i råmaterialepriserne forekom på den anden side udelukkende i 2005. I det pågældende år steg EF-erhvervsgrenens priser imidlertid faktisk noget mere (33 %) end produktionsomkostningerne (30 %).
|
(106) |
Disse tidsmønstre lader forstå, at skønt stigningen i råmaterialepriserne bidrog til den samlede stigning i omkostningerne, som oversteg stigningen i salgspriserne i den betragtede periode, var råmaterialerne ikke den afgørende faktor bag EF-erhvervsgrenens forværrede finansielle situation. Den forværring skyldtes snarere de gennemsnitlige omkostningsstigninger som følge af tab af markedsandele og den deraf følgende lave kapacitetsudnyttelse, som nævnt ovenfor. |
(107) |
Endvidere kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sine salgspriser nok til at opveje omkostningsforøgelsen. Denne manglende prisfleksibilitet skyldtes den samtidige stigning i dumpingimporten med oprindelse i Kina til priser, der i betydelig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser. Det må på den baggrund konkluderes, at EF-erhvervsgrenen var udsat for et kraftigt pristryk fra denne dumpingimport og derfor kun havde begrænset mulighed for at kompensere for de stigende omkostninger ved at hæve salgspriserne. |
(108) |
Endelig bør det bemærkes, at stigningen i råmaterialepriserne påvirkede alle operatørerne på markedet, herunder de kinesiske eksporterende producenter, og derfor ikke kan betragtes som en særlig faktor, der forvoldte EF-erhvervsgrenens skade. |
(109) |
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at stigningen i råmaterialepriserne i sig selv ikke ændrer på, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EF-erhvervsgrenen er påført. |
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(110) |
Der er først og fremmest påført EF-erhvervsgrenen skade i form af faldende salgsmængder og tab af markedsandele, hvilket havde en negativ indvirkning på rentabiliteten. Det heraf følgende pristryk og tab af stordriftsfordele på grund af lav kapacitetsudnyttelse førte til et uholdbart negativt rentabilitetsniveau, hvorved EF-erhvervsgrenen led betydelige finansielle tab. |
(111) |
Forværringen af de fleste af EF-erhvervsgrenens skadesindikatorer faldt sammen med en kraftig stigning i mængder af og markedsandele for varer importeret fra Kina og et væsentligt prisunderbud i forbindelse med denne import. |
(112) |
Selv om undersøgelsen viste, at det ikke kan udelukkes, at den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens eksport til lande uden for EU kan have bidraget til skaden, er den mulige virkning af denne udvikling ikke af en sådan karakter, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
(113) |
Råmaterialepriserne er steget uhørt meget i undersøgelsesperioden, men dette har påvirket alle operatørerne på markedet. Desuden tyder tidsmønstret for skadesindikatorerne ikke på, at dette var hovedårsagen til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
(114) |
Det konkluderes derfor, at dumpingimporten med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen. |
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle overvejelser
(115) |
I henhold til grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger på importen fra det pågældende land. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle importører, forhandlere og industrielle brugere, som var nævnt i klagen. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre importører. |
(116) |
På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige parter blev der draget følgende konklusioner. |
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(117) |
Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen består af en producent med produktionsanlæg i Østrig, hvis rentabilitet blev betydeligt forværret i den betragtede periode med negative følgevirkninger for beskæftigelsen og investeringsniveauet. |
(118) |
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er der sandsynlighed for, at den manglende rentabilitet for denne aktivitet efter pristrykket fra dumpingimporten vil tvinge EF-erhvervsgrenen til at standse produktionen af wolframelektroder, som har strategisk betydning for en række højteknologiske sektorer. |
(119) |
Det skal bemærkes, at produktionslinjen for wolframelektroder også blev anvendt til andre runde produkter, dvs. stænger, tråd og sprøjtetråd af molybdæn og elektroder til glassmeltning. Nogle af de faste omkostninger i produktionsprocessen blev delt mellem disse produkter og wolframelektroderne. Idet produktionen af wolframelektroder faldt med 60 % i den betragtede periode, havde dette en negativ indvirkning ikke kun på produktionsomkostningerne for wolframelektroder, men også for andre runde produkter, som produceredes af EF-erhvervsgrenen. |
(120) |
Dette skal ses på baggrund af en voksende efterspørgsel på verdensplan efter det pågældende produkt, som, hvis der blev indført foranstaltninger, ville gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at øge sit salg, forbedre rentabiliteten og dermed sikre denne erhvervsgrens levedygtighed. |
(121) |
Det konkluderes derfor, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger. |
3. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(122) |
En eksporterende producent og en eksportørsammenslutning har anført, at da der tilsyneladende ikke finder nogen import sted fra andre lande, vil told medføre, at kinesiske eksporterende producenter forsvinder fra EF-markedet med det resultat, at konkurrencen svækkes betragteligt og EF-erhvervsgrenens allerede dominerende stilling styrkes. |
(123) |
Det forekommer dog mere sandsynligt, at i det mindste nogle af de pågældende eksporterende producenter fortsat vil sælge det pågældende produkt i Fællesskabet, (men dog til ikke-skadelige priser), hvis der indføres foranstaltninger, da de har en solid teknologisk basis og en stærk markedsposition i Fællesskabet. Hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, kan det på den anden side ikke udelukkes, at EF-erhvervsgrenen må indstille sin produktion af wolframelektroder i Fællesskabet, hvilket vil styrke de eksporterende producenters position og svække konkurrencen på EF-markedet i betydelig grad. |
(124) |
I den forbindelse skal det erindres, at der findes to EF-producenter, hvilket allerede garanterer en vis konkurrence både på EF-markedet og på eksportmarkederne. |
(125) |
Desuden understreges det, at formålet med antidumpingforanstaltninger på ingen måde er at hindre adgangen til EF-markedet for eksportører i tredjelande, men derimod at genoprette redelige konkurrencevilkår på et marked, som er blevet fordrejet af illoyal handelspraksis. |
4. Brugernes interesser
(126) |
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, der er nævnt som brugere i klagen, inden for luft- og rumfarts-, kernekraft-, skibs-, bil-, kemi- og maskinindustrien. Kommissionen modtog ingen besvarelser af spørgeskemaet fra interesserede brugere eller fra deres repræsentative sammenslutninger. |
(127) |
Svejsning med wolframelektroder anvendes, når svejsesamlinger skal have en særlig høj kvalitet (bl.a. fly-, skibs-, kernekraft- og kemiindustrien). De foreliggende oplysninger tyder på, at kvalitet og pålidelighed er de vigtigste kriterier for kunderne, og at udgifterne til elektroderne ikke er særlig store, når man sammenligner med slutprodukternes værdi. |
(128) |
Eftersom brugerne af den pågældende vare ikke udviste nogen interesse i forbindelse med undersøgelsen, konkluderes det foreløbigt, at det sandsynligvis ikke vil påvirke deres situation i væsentlig grad, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. |
5. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers og -forhandleres interesser
(129) |
En importør samarbejdede i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet, mens to kun samarbejdede delvist. Disse tre importører står for ca. 30 % af den samlede import af det pågældende produkt til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. For den importør, der samarbejdede fuldt ud, udgør det pågældende produkt ca. 85 % af omsætningen. |
(130) |
Indføres der antidumpingforanstaltninger, kan det ikke udelukkes, at importen fra det pågældende land vil falde, hvilket kan påvirke importørernes økonomiske situation. En stigning i importpriserne for det pågældende produkt bør dog kun have den virkning for importørerne, at konkurrencen med EF-producenterne genoprettes, den bør ikke forhindre importørerne i at sælge produktet. Den pågældende vares lave andel af brugernes samlede omkostninger bør desuden gøre det lettere for importørerne at lægge en eventuel prisstigning over på brugerne. På dette grundlag har Kommissionen foreløbigt konkluderet, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative følger for importørerne i Fællesskabet. |
6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse
(131) |
En indførelse af foranstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genvinde salg og markedsandele og forbedre rentabiliteten. I betragtning af EF-erhvervsgrenens forværrede situation er der stor risiko for, at EF-erhvervsgrenen vil lukke sit produktionsanlæg og afskedige ansatte, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Da produktet anvendes inden for højteknologiske sektorer, hvor udgifterne til elektroderne ikke er særlig store, når man sammenligner med slutprodukternes værdi, bør antidumpingforanstaltningerne kun have en marginal indvirkning på importørernes/forhandlernes og brugernes situation. |
(132) |
På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina. |
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(133) |
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen. |
(134) |
Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Til denne beregning blev der anvendt en fortjenstmargen før skat på 8 % af omsætningen, baseret på de fortjenstniveauer, der var opnået, før der forekom dumpingimport. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 8 % blev lagt til produktionsomkostningerne. En varetype, som eksporteredes fra Kina i undersøgelsesperioden, blev ikke fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden. Ved beregningen af det niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der blev forårsaget af denne import, blev der taget hensyn til prisforbindelsen mellem denne type vare og andre typer, som de kinesiske eksportører eksporterede. |
(135) |
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet. |
(136) |
Til brug for denne sammenligning blev der foretaget en justering for de funktioner, der blev varetaget af importørerne, nemlig emballering, oplagring, kvalitetskontrol, varemærkning og eventuelt en fysisk forarbejdning af elektroderne, for at gøre importen sammenlignelig med EF-erhvervsgrenens salg. |
(137) |
Forskelle som følge af denne sammenligning blev så udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
(138) |
De foreløbige vejede gennemsnitlige skadesmargener for de selskaber, der blev indrømmet enten individuel eller markedsøkonomisk behandling, var:
|
(139) |
I forbindelse med fastsættelsen af niveauet for den landsdækkende skadestærskel for alle andre eksportører i Kina skal det erindres, at graden af samarbejdsvilje var høj. Derfor blev skadesmargenen fastsat til skadestærsklen for det samarbejdende selskab, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling, dvs. 86,8 %. |
2. Midlertidige foranstaltninger
(140) |
På baggrund af ovenstående fastslås det, at der bør indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den fastlagte dumpingmargen, men den bør i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen ikke være højere end skadesmargenen som beregnet ovenfor. |
(141) |
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
(142) |
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser. |
(143) |
På grundlag af ovenstående er de foreløbige toldsatser følgende:
|
3. Særlig overvågning
(144) |
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser og navnlig på baggrund af konstateringen af, at en af de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, som foreslås omfattet af en individuel toldsats, også havde en eksport til Fællesskabet af wolframelektroder produceret af et samarbejdende statsejet selskab, som ikke kunne indrømmes individuel behandling, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Kun importen af det pågældende produkt fremstillet af den eksporterende producent kan være omfattet af den særlige dumpingmargen, der beregnes for den pågældende producent. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: |
(145) |
Forelæggelse for toldmyndighederne i medlemsstaterne af en gyldig handelsfaktura, som skal være i overensstemmelse med kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre selskaber. |
(146) |
Det skal nævnes, at hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra selskaber, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. artikel 13, stk. 1, i grundforordningen. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told. |
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(147) |
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at resultaterne vedrørende indførelse af antidumpingtold i denne forordning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af visse wolframelektroder (herunder wolframstænger til elektroder), undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, henhørende under KN-kode ex 8101 95 00 og ex 8515 90 90 (Taric-kode 8101950010 og 8515909010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold for de varer, der fremstilles af nedenstående selskaber, fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Selskab |
Antidumpingtold |
Taric-tillægskode |
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd |
25,9 % |
A754 |
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd |
46,9 % |
A755 |
Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd |
35,0 % |
A756 |
Alle andre selskaber |
86,8 % |
A999 |
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte selskaber, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, finder toldsatsen for alle andre selskaber anvendelse.
4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2006.
På Kommissionens vegne
Peter MANDELSON
Medlem af Kommissionen
(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).
(2) EUT C 322 af 17.12.2005, s. 12.
(3) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat B, B-1049 Bruxelles, Belgien.
BILAG
Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i denne forordning, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i selskabet efter følgende format:
1) |
Navn og stilling på den ansatte i selskabet, der har udstedt handelsfakturaen. |
2) |
Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at de [mængde] wolframelektroder, der er solgt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [selskabets navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
Dato og underskrift
14.9.2006 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 250/34 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1351/2006
af 13. september 2006
om fastsættelse af en fælles tildelingskoefficient, der skal anvendes inden for rammerne af toldkontingentet for majs, som er fastsat i forordning (EF) nr. 573/2003
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 573/2003 af 28. marts 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 2003/18/EF for så vidt angår indrømmelser i form af EF-toldkontingenter for visse kornprodukter med oprindelse i Rumænien og om ændring af forordning (EF) nr. 2809/2000 (2), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EF) nr. 573/2003 blev der åbnet et årligt toldkontingent på 149 000 tons majs (løbenummer 09.4767) for produktionsåret 2006/07. |
(2) |
De mængder, der i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 573/2003 var ansøgt om mandag den 11. september 2006, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor afgøres, i hvilket omfang der kan udstedes licenser, ved at der fastsættes en fælles tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, som der er ansøgt om — |
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Hver ansøgning om importlicens i forbindelse med »Rumænien«-kontingentet for majs, der i henhold til artikel 2, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 573/2003 var indgivet og meddelt Kommissionen mandag den 11. september 2006, imødekommes i et omfang på 2,85706 % af de mængder, der er ansøgt om.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 14. september 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2006.
På Kommissionens vegne
Jean-Luc DEMARTY
Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
(1) EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).
(2) EUT L 82 af 29.3.2003, s. 25. Ændret ved forordning (EF) nr. 1024/2006 (EUT L 184 af 6.7.2006, s. 7).