ISSN 1977-0871 doi:10.3000/19770871.C_2014.080.dan |
||
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80 |
|
![]() |
||
Dansk udgave |
Meddelelser og oplysninger |
57. årgang |
Informationsnummer |
Indhold |
Side |
|
III Forberedende retsakter |
|
|
Den Europæiske Centralbank |
|
2014/C 080/01 |
||
|
IV Oplysninger |
|
|
OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
|
|
Europa-Kommissionen |
|
2014/C 080/02 |
||
2014/C 080/03 |
||
2014/C 080/04 |
||
|
V Øvrige meddelelser |
|
|
ANDET |
|
|
Europa-Kommissionen |
|
2014/C 080/05 |
||
DA |
|
III Forberedende retsakter
Den Europæiske Centralbank
19.3.2014 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80/1 |
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE
af 22. januar 2014
om et forslag til en forordning om udsættelse af datoen for omstillingen til SEPA
(CON/2014/3)
2014/C 80/01
Indledning og retsgrundlag
Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 14. januar 2014 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 260/2012 for så vidt angår omstillingen til EU-dækkende kreditoverførsler og direkte debiteringer (1) (herefter »forordningsforslaget«).
ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 3.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, der falder inden for ECB's kompetenceområde, navnlig i forbindelse med Eurosystemets grundlæggende opgave ifølge traktatens artikel 127, stk. 2, nemlig at fremme betalingssystemernes smidige funktion. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.
Forordningsforslagets formål og indhold
Den 9. januar 2014 offentliggjorde Europa-Kommissionen forordningsforslaget, som ændrer Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 (2) ved at indføre en supplerende overgangsperiode på seks måneder. I henhold til forordningsforslaget vil en overgangsklausul give banker og andre betalingstjenesteudbydere mulighed for at behandle betalinger, som ikke opfylder kravene i forordning (EU) nr. 260/2012, indtil 1. august 2014 for at sikre, at markedsdeltagere, som ikke opfylder kravene i forordning (EU) nr. 260/2012 inden februar 2014, fortsat kan foretage betalinger, og for at undgå gene for forbrugerne.
1. Generelle bemærkninger
1.1. |
Umiddelbart efter forordningsforslagets offentliggørelse tilkendegav Eurosystemet (3) sin anerkendelse af den store og vellykkede indsats, som aktører i euroområdet har gjort med henblik på omstillingen. Det fremgår af pressemeddelelsen, at de seneste oplysninger fra nationale interesseorganisationer vedrørende det fælles eurobetalingsområde (SEPA) tyder på, at omstillingen foregår i et hastigt og stigende tempo, hvilket indikerer, at langt størstedelen af aktørerne vil have gennemført omstillingen til tiden. |
1.2. |
Forordningsforslaget har skabt forvirring på markederne med hensyn til fristen for omstillingen, og der er derfor et presserende behov for klar vejledning. Også den manglende retssikkerhed, såfremt forordningsforslaget først vedtages efter den nuværende frist, dvs. 1. februar 2014, giver anledning til bekymring. Denne bekymring ville delvis blive imødegået ved at lade forordningsforslaget gælde med tilbagevirkende kraft, dvs. fra 31. januar 2014. En situation, hvor den nuværende frist for omstillingen gælder, indtil forordningsforslaget er vedtaget, og hvor der i den mellemliggende tid vil herske usikkerhed på markederne, hvad angår vedtagelsen af forordningsforslaget, bør så vidt muligt undgås. |
1.3. |
Derfor er det yderst vigtigt at genoprette retssikkerheden, mindske usikkerheden på markederne og give disse en klar vejledning, hvad angår fristen. Disse mål sikres bedst med Rådets og Parlamentets hurtige vedtagelse af forordningsforslaget uden yderligere ændringer af dets centrale dele. |
2. Specifikke bemærkninger
Med de ovennævnte mål for øje, og for så vidt hastelovgivningsproceduren giver mulighed for det, foreslår ECB ændringer, som tager sigte på at a) tydeliggøre forordningsforslagets anvendelsesområde (indførelsen af en supplerende overgangsperiode, som en undtagelse) og begrundelse (det er ikke sandsynligt, at SEPA-omstillingen vil være fuldført den 1. februar 2014), b) bringe forordningsforslagets terminologi i overensstemmelse med terminologien i forordning (EU) nr. 260/2012, og c) sikre, at det klart fremgår, hvilken virkning overgangsperioden har med hensyn til sanktioner.
Hvor ECB foreslår ændringer af forordningsforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 22. januar 2014.
Mario DRAGHI
Formand for ECB
(1) KOM(2013) 937 endelig.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 260/2012 af 14. marts 2012 om tekniske og forretningsmæssige krav til kreditoverførsler og direkte debiteringer i euro og om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 (EUT L 94 af 30.3.2012, s. 22).
(3) Pressemeddelelse af 9. januar 2014. Pressemeddelelsen findes på ECB's websted http://www.ecb.europa.eu
BILAG
Ændringsforslag
Tekst foreslået af Kommissionen |
Ændringer foreslået af ECB (1) |
||||
Ændringsforslag 1 |
|||||
Betragtning 6 |
|||||
|
|
||||
Begrundelse Udtrykket »retlige forpligtelser« er uklart, og der kunne henvises til forordning (EU) nr. 260/2012. |
|||||
Ændringsforslag 2 |
|||||
Betragtning 7 |
|||||
|
|
||||
Begrundelse Sætningen »som følge af, at omstillingen til SEPA ikke vil være fuldført den 1. februar 2014«, modsiges af betragtning 5, hvori det anføres, at »(…) det derfor (er) meget usandsynligt, at alle markedsdeltagere vil leve op til SEPA-kravene inden den 1. februar 2014«. De to betragtninger bør bringes i overensstemmelse med hinanden. Desuden bør terminologien »supplerende overgangsperiode« anvendes konsekvent. Endelig skal det af retssikkerhedshensyn fastslås som en kendsgerning, at der ikke må anvendes sanktioner som følge af og under den supplerende overgangsperiode. |
|||||
Ændringsforslag 3 |
|||||
Artikel 1, stk. 1 |
|||||
»1. Uanset artikel 6, stk. 1 og 2, kan betalingstjenesteudbydere fortsat, indtil den 1. august 2014, behandle betalingstransaktioner i euro på andre måder end dem, der skal anvendes i forbindelse med kreditoverførsler og direkte debiteringer under SEPA-ordningen.« |
»1. Uanset artikel 6, stk. 1 og 2, kan betalingstjenesteudbydere fortsat, indtil den 1. august 2014, behandle betalingstransaktioner i euro på andre, traditionelle måder end dem, der skal anvendes i forbindelse med kreditoverførsler og direkte debiteringer i henhold til denne forordning under SEPA-ordningen.« |
||||
Begrundelse Udtrykket »kreditoverførsler og direkte debiteringer under SEPA-ordningen« er ikke defineret i forordning (EU) nr. 260/2012. Af retssikkerhedshensyn skal undtagelsens anvendelsesområde være klart. |
|||||
Ændringsforslag 4 |
|||||
Artikel 1, stk. 1, andet afsnit |
|||||
»Medlemsstaterne anvender først de regler om sanktioner for overtrædelse af artikel 6, stk. 1 og 2, der er fastsat i henhold til artikel 11, fra den 2. august 2014.« |
»Medlemsstaterne anvender først de regler om sanktioner for overtrædelse af artikel 6, stk. 1 og 2, der er fastsat i henhold til artikel 11, fra den 2. august 2014, og kun for så vidt angår betalingstransaktioner, der er initieret den 2. august 2014 eller senere.« |
||||
Begrundelse Af hensyn til retssikkerheden skal det præciseres, at der ikke kan anvendes sanktioner vedrørende transaktioner, som behandles i den supplerende overgangsperiode. |
|||||
Ændringsforslag 5 |
|||||
Artikel 1, stk. 1, tredje afsnit |
|||||
»Uanset artikel 6, stk. 1 og 2, kan medlemsstaterne tillade betalingstjenesteudbydere indtil den 1. februar 2016 at yde brugere konverteringstjenester i forbindelse med indenlandske betalingstransaktioner, således at brugere, der er forbrugere, fortsat vil kunne anvende BBAN-nummer i stedet for den betalingskontoidentifikationskode, der er fastsat i bilagets punkt 1, litra a), på betingelse af, at interoperabiliteten sikres ved, at betalerens og betalingsmodtagerens BBAN-numre teknisk og sikkert konverteres til de tilsvarende betalingskontoidentifikationskoder, der er fastsat i bilagets punkt 1, litra a). (…)« |
(Dette ændringsforslag vedrører ikke den danske oversættelse) |
||||
Begrundelse Overensstemmelse med terminologien i forordning (EU) nr. 260/2012. |
(1) Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at ny tekst indsættes. Gennemstreget skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at teksten udgår.
IV Oplysninger
OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER
Europa-Kommissionen
19.3.2014 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80/5 |
Euroens vekselkurs (1)
18. marts 2014
2014/C 80/02
1 euro =
|
Valuta |
Kurs |
USD |
amerikanske dollar |
1,3902 |
JPY |
japanske yen |
141,10 |
DKK |
danske kroner |
7,4639 |
GBP |
pund sterling |
0,83830 |
SEK |
svenske kroner |
8,8226 |
CHF |
schweiziske franc |
1,2162 |
ISK |
islandske kroner |
|
NOK |
norske kroner |
8,3050 |
BGN |
bulgarske lev |
1,9558 |
CZK |
tjekkiske koruna |
27,411 |
HUF |
ungarske forint |
311,52 |
LTL |
litauiske litas |
3,4528 |
PLN |
polske zloty |
4,2092 |
RON |
rumænske leu |
4,5050 |
TRY |
tyrkiske lira |
3,0885 |
AUD |
australske dollar |
1,5255 |
CAD |
canadiske dollar |
1,5355 |
HKD |
hongkongske dollar |
10,7971 |
NZD |
newzealandske dollar |
1,6138 |
SGD |
singaporeanske dollar |
1,7583 |
KRW |
sydkoreanske won |
1 487,97 |
ZAR |
sydafrikanske rand |
14,9281 |
CNY |
kinesiske renminbi yuan |
8,6083 |
HRK |
kroatiske kuna |
7,6580 |
IDR |
indonesiske rupiah |
15 718,74 |
MYR |
malaysiske ringgit |
4,5550 |
PHP |
filippinske pesos |
62,322 |
RUB |
russiske rubler |
50,5525 |
THB |
thailandske bath |
44,671 |
BRL |
brasilianske real |
3,2726 |
MXN |
mexicanske pesos |
18,3367 |
INR |
indiske rupee |
85,0052 |
(1) Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.
19.3.2014 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80/6 |
Erklæring fra Kommissionen
2014/C 80/03
Kommissionen erklærer, at den agter at gennemføre transportdelen af Connecting Europe-faciliteten i overensstemmelse med de vejledende beløb pr. finansieringsprioritet, der er anført i Kommissionens meddelelse COM(2013) 940 (1), uden at dette indskrænker den fleksibilitet, der er nødvendig i forbindelse med gennemførelsen af budgettet.
De vejledende beløb bliver muligvis ændret efter den midtvejsevaluering af Connecting Europe-faciliteten, som Kommissionen skal gennemføre inden den 31. december 2017, jf. artikel 27, stk. 1, i forordningen om Connecting Europe-faciliteten (2).
(1) Meddelelse fra Kommissionen: »Etablering af hovedtransportnettet: hovednetkorridorer og Connecting Europe-faciliteten«, COM(2013) 940.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EU) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013).
19.3.2014 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80/7 |
Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter, referencesatser og kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder for de 28 medlemsstater pr. 1. april 2014
(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1))
2014/C 80/04
Basissatser beregnet i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6). Afhængig af brugen af referencesatsen skal margenerne som defineret i denne meddelelse stadigvæk lægges til. For kalkulationsrenten betyder det, at der skal lægges en margen på 100 basispoint til. Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af gennemførelsesforordning (EF) nr. 794/2004 foreskriver, at medmindre andet er fastlagt i en specifik beslutning, vil tilbagebetalingsrenten også blive beregnet ved at lægge 100 basispoint til basissatsen.
De ændrede satser er angivet med fed skrift.
De tidligere satser er offentliggjort i EUT C 53 af 25.2.2014, s. 26.
Fra |
Til |
AT |
BE |
BG |
CY |
CZ |
DE |
DK |
EE |
EL |
ES |
FI |
FR |
HR |
HU |
IE |
IT |
LT |
LU |
LV |
MT |
NL |
PL |
PT |
RO |
SE |
SI |
SK |
UK |
1.4.2014 |
… |
0,53 |
0,53 |
2,96 |
0,53 |
0,58 |
0,53 |
0,78 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
1,83 |
2,92 |
0,53 |
0,53 |
0,69 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
2,75 |
0,53 |
3,72 |
1,06 |
0,53 |
0,53 |
0,88 |
1.3.2014 |
31.3.2014 |
0,53 |
0,53 |
2,96 |
0,53 |
0,71 |
0,53 |
0,78 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
1,83 |
3,45 |
0,53 |
0,53 |
0,69 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
2,75 |
0,53 |
3,72 |
1,29 |
0,53 |
0,53 |
0,88 |
1.1.2014 |
28.2.2014 |
0,53 |
0,53 |
2,96 |
0,53 |
0,71 |
0,53 |
0,78 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
2,35 |
3,45 |
0,53 |
0,53 |
0,69 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
0,53 |
2,75 |
0,53 |
3,72 |
1,29 |
0,53 |
0,53 |
0,88 |
V Øvrige meddelelser
ANDET
Europa-Kommissionen
19.3.2014 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 80/8 |
Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer
2014/C 80/05
Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).
ENHEDSDOKUMENT
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006
om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)
»CEBULARZ LUBELSKI«
EF-nr.: PL-PGI-0005-01092-07.02.2013
BGB ( X ) BOB ( )
1. Betegnelse
»Cebularz lubelski«
2. Medlemsstat eller tredjeland
Polen
3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren
3.1. Produkttype
Kategori 2.4. |
Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer |
3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1
»Cebularz lubelski« er et rundt, fladt brød med en diameter på 5-25 cm og en tykkelse på ca. 1,5 cm, som er fremstillet af hvededej, og som er kendetegnet ved at være tilsat to gange mere sukker og margarine eller smør end normal hvededej. Brødet er belagt med grofthakkede løg blandet med birkes, salt og vegetabilsk olie. Dette toplag har en gylden farve og en smag og en lugt, der er karakteristisk for ristede løg. Yderst har brødet en dejkrans på 0,5-1,5 cm. Denne krans har en sprød skorpe, hvis farve varierer fra svagt gylden til let brunlig. Krummen er lys, blød og lettere fugtig. Dens aroma er karakteristisk for de nyristede løg, den er belagt med. Hvis »cebularz lubelski« er bagt på klidbasis, er der synlige hvedeklid på undersiden.
»Cebularz lubelski« kan spises op til 48 timer efter bagningen.
3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)
— |
hvedemel, der anvendes i fødevareindustrien (uden organiske og uorganiske forurenende stoffer og et faldtal ikke under 220 og et glutenindhold ikke under 25 %) — 100 kg |
— |
sukker — 2 kg |
— |
margarine eller smør — 3 kg |
— |
gær — 4 kg |
— |
vand — 50 l |
— |
salt — 1 kg |
— |
løg — 30 kg |
— |
vegetabilsk olie — 1 l (rapsolie, solsikkeolie og blandinger af disse olier) |
— |
blå birkes — 3 kg |
— |
salt — 1,5 kg. |
3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område
Alle etaper af produktionen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:
— |
tilberedning af toplaget |
— |
tilberedning af dejen |
— |
deling af dejen |
— |
formgivning af brødene |
— |
bagning. |
3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.
»Cebularz lubelski« kan sælges uden emballage.
»Cebularz lubelski« må kun sælges i enkeltemballage, når de er afkølede. Hvis enkeltemballagen lukkes om produktet, før det er afkølet, opstår der forhøjet fugtighed og hurtigt tab af sprødhed.
3.6. Specifikke mærkningsregler
Hvis der anvendes emballage, skal symbolet for beskyttet geografisk betegnelse være angivet på mærkningen af »Cebularz lubelski«.
4. Præcis afgrænsning af det geografiske område
Voivodskabet Lublins administrative grænser.
5. Tilknytning til det geografiske område
5.1. Det geografiske områdes egenart
Lublins bagetraditioner daterer sig tilbage til middelalderen, og de første referencer til »Cebularz lubelski« og opskrifterne på dette ekstraordinære brød overført fra generation til generation stammer fra det 19. århundrede. De første til at bage »Cebularz lubelski« var jøder bosat i Lublins gamle bydel. Da opskriften var enkel og omkostningerne lave, bredte »Cebularz lubelski« sig med tiden til hele Lublin-regionen. Et karakteristisk træk for regionen var i mange århundreder sammenhængen mellem de forskellige bagetraditioner og den gensidige udveksling af opskrifter eller metoder for anvendelsen af visse ingredienser mellem håndværkere, der repræsenterede forskellige kulturer. Som følge heraf udvikledes bl.a. traditionen med at bage »Cebularz lubelski«, som var blevet anerkendt blandt forbrugerne og gradvist begyndte at være uløseligt forbundet med Lublin-regionen.
Ud fra erindringer fra Lublins indbyggere om mellemkrigsårene (1919-1939) ved vi, at »Cebularz lubelski« var meget udbredte, og at de blev bagt i alle de mange jødiske bagerier. De kunne også købes af gadesælgere direkte fra kurve, som de bar på skuldrene. De ældste Lublin-borgere kan huske, at disse bageprodukter før krigen var tilgængelige for hvermand, og at deres behagelige duft, fine smag og lave pris var så tillokkende, at der ikke var behov for yderligere reklame.
I øjeblikket udgøres den bedste kilde til viden om »Cebularz Lubelski« af vidnesbyrd fra mennesker med forbindelse til bageribranchen, herunder ejeren af det første genåbnede bageri i Lublin efter Anden Verdenskrig. Dette bageri drives nu af den tredje generation af bagere. Ejeren af bageriet husker, at sortimentet i det nyligt genåbnede bageri var begrænset oven på krigens ødelæggelser, men ikke desto mindre omfattede »Cebularze lubelskie« den første jul efter krigen.
Et kendetegn for Lublin-regionen er dens veludviklede bagerisektor. Mange af de eksisterende bagerier er familieforetagender videreført fra generation til generation af håndværkere. På denne måde er viden og erfaring blevet overført naturligt til efterkommerne. Desuden er en af de grundlæggende elementer af erhvervsuddannelserne for bagere i voivodskabet Lublin i dag at mestre kunsten at fremstille »Cebularz lubelski«, et karakteristisk træk for kun denne region.
På baggrund af den omstændighed, at befolkningens kost i regionen har været domineret af enkle retter tilberedt af de bedste tilgængelige landbrugsråvarer, såsom kornprodukter, løg, oliefrø (raps, hør) og blå birkes, er også »Cebularz lubelski« blevet til en permanent del af denne kost.
5.2. Produktets egenart
Specifikke egenskaber, der adskiller »Cebularz lubelski« fra andet bagværk, som er blevet udviklet i produktionsområdet, omfatter bl.a.:
— |
anvendelsen af hvededej af høj kvalitet i produktionen |
— |
den manuelle udformning af produktet |
— |
den runde form |
— |
den brunede dejkrans yderst på brødet med sprød skorpe |
— |
toplaget af løg, som ikke er varmebehandlet, samt birkes |
— |
den lyse, bløde, let fugtige og aromatiske skorpe. |
5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)
Forbindelsen mellem »Cebularz lubelski« og regionen beror på produktets særlige karakteristika, der er beskrevet i punkt 5.2, og dets omdømme.
Navnet »Cebularz lubelski« hidrører fra anvendelsen af løg til toplaget. Før Anden Verdenskrig blev »Cebularz lubelski« bagt af jøder, der boede i Lublin, Kazimierz Dolny og Zamość. Efter krigen bredte opskriften sig hurtigt til hele Lublin-regionen. Produktet »Cebularz lubelski« med dets usædvanlige egenskaber blev skabt takket være det geografiske områdes egenart. Den gensidige udveksling af bagertraditioner har bl.a. ført til dette karakteristiske bageprodukt.
De særlige egenskaber ved »Cebularz lubelski« er resultatet af en meget tæt forbindelse til produktionsområdet, som især er baseret på færdigheder, de lokale bagere er i besiddelse af. Disse kommer blandt andet til udtryk i anvendelsen af den rette fremgangsmåde ved produktionen af »Cebularz lubelski«, f.eks. valget af løg med mild, sød smag, og ved beherskelsen af de særlige metoder til fremstilling af toplaget uden varmebehandling og sikring af tilstrækkelig tid og de bedste betingelser for produktets modning. Af stor betydning er også evnen til at tilberede en hvededej af høj kvalitet, hvorved det er meget vigtigt at fastholde forholdet mellem de anvendte ingredienser, den manuelle udformning af »Cebularz lubelski« og den jævne fordeling af toplaget over hele dejens overflade, således at der dannes en brunet krans i kanten af brødet. Det bør også understreges, at produktionsmetoden for »Cebularz lubelski« aldrig har spredt sig til andre egne end Lublin-regionen.
Forbrugerne sætter stor pris på »Cebularz lubelski«, som findes på alle møder, konkurrencer og forsamlinger samt på nationale og internationale messer, såsom høstfestivalerne i Lublin og Radawiec Duży, brødfestivalen på Lublins friluftsmuseum, den europæiske messe for regionale produkter i Zakopane, den internationale brødmesse i Jawor, Polagra Food-messen i Poznań, »Natura Food« — fødevaremessen i Łódź og den internationale fødevaremesse »Food & Taste« i Frankfurt an der Oder. Ved alle disse og andre lignende arrangementer arrangeres der salg og prøvesmagning af »Cebularz lubelski«. Som følge heraf er »Cebularz lubelski« blevet et af de vigtigste PR-aktiver for voivodskabet Lublin. »Cebularz lubelski« er ligeledes at finde blandt produkterne ved enhver konkurrence om status som bedste kulinariske produkt i Lublin-regionen. En af de vigtigste af disse konkurrencer er den landsdækkende »Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów« (»Vores kulinariske arv – delikatesser fra regionerne«) organiseret af det polske kammer for regionale og lokale produkter. »Cebularz lubelski« er desuden en af de vigtigste discipliner i konkurrencen for bagehåndværkere på brødfestivalen i Lublin, der årligt arrangeres af Lublin-afdelingen af Sammenslutningen af håndværksbagere i Polen og Fødevarehåndværkerlauget i Lublin.
Der serveres også »Cebularz lubelski« ved mange arrangementer og begivenheder i voivodskabet Lublin, herunder skovture for familier (f.eks. Piknik Rodzinny i Czerniejów), »Pierwszy Lubelski Zjazd Zbyszków« (det første navnedagsarrangement i Lublin for mænd, der hedder Zbigniew) og »Spotkanie kobiet związanych z branżą piekarską zorganizowane przez władze Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie« (møde for bageribranchens kvinder organiseret af Lublins håndværks- og industrikammer).
»Cebularz lubelski« er optaget i »Kulinarisk landkort over Lublin-regionen«, et fælles projekt mellem redaktører fra lokalavisen »Dziennik Wschodni« og voivodskabet Lublin, der har til formål at præsentere regionens multikulturelle køkken.
Det gode renommé, »Cebularz lubelski« nyder, og produktets betydning for det lokale fællesskab understreges af hyppig dækning i medierne, herunder i fjernsyn, radio, aviser og publikationer såsom:
— |
»Cebularz jest lubelski«, Przegląd Piekarski i Cukierniczy, september 2007, |
— |
»Lubelski cebularz – historia regionalna«, Biuletyn Izby Rzemiosła i Przedsiębiorczości w Lublinie, maj/juni 2010, |
— |
»Jak cebularz, to tylko lubelski«, Kurier Lubelski, 20. august 2010 og 10. september 2010, |
— |
»Cebularz super star«, Dziennik Wschodni, 26. marts 2011. |
Der er endvidere offentliggjort talrige artikler om emnet på internettet.
Henvisning til offentliggørelsen af specifikationen
(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))
http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-7-wrzesnia-2012-roku
(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.
(3) Se fodnote 2.