25.9.2012 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 288/9 |
Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
2012/C 288/08
Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.
ENHEDSDOKUMENT
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006
»HOLSTEINER TILSITER«
EF-Nr.: DE-PGI-0005-0807-26.04.2010
BGB ( X ) BOB ( )
1. Betegnelse:
»Holsteiner Tilsiter«
2. Medlemsstat eller tredjeland:
Tyskland
3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:
3.1. Produkttype:
Kategori 1.3. |
Oste |
3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:
»Holsteiner Tilsiter« er en traditionel skæreost fremstillet af komælk, der under modningen løbende behandles med rødkit og indeholder mellem 30 og 60 % fedt i tørstoffet. »Holsteiner Tilsiter« kan både fremstilles af ubehandlet mælk og af pasteuriseret mælk. Osten fremstilles udover i den klassiske hjulform også i stadig højere grad i brødform. Den har en tynd gulbrun naturskorpe, der under den mindst fem uger lange modning behandles med en blanding af rødkit, valle, skummetmælk eller saltopløsning. Den lysegule ostemasse er skærefast, smidig og meget elastisk. Gennem den specielle fremstillingsmetode får »Holsteiner Tilsiter« de for Tilsiteroste almindelige sprækkehuller. Smagsskalaen går alt efter lagringstid fra mild og let aromatisk til pikant. Osten fremstilles i brød- eller kasseform og vejer 3,5 til 5 kg.
»Holsteiner Tilsiter« fremstilles i tre forskellige fedtintervaller: fra 30 % fedt i tørstoffet, fra 45 % fedt i tørstoffet og og fra 60 % fedt i tørstoffet. Minimumsindholdet af fedt er 30 % fedt i tørstoffet. »Holsteiner Tilsiter« fremstilles hovedsageligt uden krydderier. Der anvendes udelukkende kommen, hvis osten krydres. Der anvendes ikke andre former for krydderier.
3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):
Den anvendte mælk behøver ikke at stamme fra ovennævnte geografiske område.
3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):
—
3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:
Alle skridt i ostefremstillingen fra modtagelsen af råvaren til og med den mindst fem uger lange lagring og modning skal foregå i det afgrænsede geografiske område.
3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:
—
3.7. Særlige mærkningsregler:
—
4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:
Delstaten Schleswig-Holstein i Forbundsrepublikken Tyskland. »Holsteiner Tilsiters« historisk dokumenterbare fremstillingsområde har siden første halvdel af det 20. århundrede (ca. 1920) været delstaten Schleswig-Holstein med dennes nuværende grænser.
5. Tilknytning til det geografiske område:
5.1. Det geografiske områdes egenart:
Den særlige produktionsmetode og »Holsteiner Tilsiters« deraf følgende særlige kvalitet og anseelse kunne kun udvikle sig i dette område, fordi en kombination af følgende særlige betingelser var til stede:
Klimaet i Schleswig-Holstein er på grund af placeringen mellem Nord- og Østersøen i høj grad præget af havets nærhed. Den geografiske placering og jordens egenskaber har bidraget til udviklingen af særlige plantesamfund og derved medført særlige foderegenskaber. Dette skabte gode forhold for både mælkeproduktionen og ostefremstillingen, hvilket ikke mindst afspejles i »Holsteiner Tilsiters« krydret-aromatiske karakter.
Mælkeproduktionen i Schleswig-Holstein har en lang tradition, og der er rigtig gode rammebetingelser for erhvervet i delstaten. I slutning af det 16. århundrede startede den egentlige mælkeindustri i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten med en produktion, der ikke kun dækkede godsernes egne behov. Hollandske flygtninge bragte dengang viden om professionel mælkeproduktion til området. I slutningen af det 19. århundrede udviklede der sig et netværk af andelsmejerier. Alene i 1888 blev der grundlagt 251 nye mejerier. Både strukturen af de mælkeproducerende virksomheder og det høje uddannelsesniveau gør sammen med gode klima- og jordbundsforhold Schleswig-Holstein til et af Europas store mælkeproduktionsområder. Den verdensberømte malkekvægrace »Holstein-Frieser«, som i Tyskland også er kendt som »Schwarzbunte« (da. »sortbroget«), bærer ikke for ingenting dette navn. På grund af den lette adgang til mælk og kalveløbe havde ostefremstillingen gode udviklingsbetingelser i området. Ved fremstillingen af oste i Schleswig-Holstein i dag bliver der dog også anvendt mælk, der ikke stammer fra det geografiske område.
5.2. Produktets egenart:
»Holsteiner Tilsiter« har som områdetypisk ostespecialitet af høj kvalitet gennem snart 120 år et særdeles godt ry. Det fremgår af gamle dokumenter, at der allerede i det 16. århundrede fandtes en sammenlignelig ost på godset Behl i Holstensk Schweiz. Den første beskrivelse af opskriften på Tilsiter stammer fra 1840 og er forfattet af en Fru Westfahl, som boede på et gods i nærheden af Tilsit i det daværende Østpreussen. Dette er grundlaget for denne ostetypes navn. Opskriften nåede i slutningen af det 19.
Århundrede til det, der i dag er Schleswig-Holstein, hvor Tilsiteren hurtigt blev den mest populære ost, hvilket den stadig er den dag i dag. I »Käsebereitung und Käsespeisen in Deutschland seit 1800« (Frank Roeb, Mainz 1976) kan man læse følgende: »I Schleswig-Holstein begyndte fremstillingen (dvs. Tilsiterens) endnu senere, for det fremgår af kilderne, at fremstillingen af Tilsiter ikke var særlig udbredt før 1900, og at man derefter støttede denne med statslige midler (fra 1929, se Middelhauve)«.
I dag anses Schleswig-Holstein for at være et centrum for produktionen af Tilsiter (se Dr. Oetker Lebensmittel-Lexikon, 2004, s. 812; C. Dumont, Kulinarisches Lexikon, 1998, s. 516; Essen & Trinken im Detail-artikel, i: »mein coop magazin«: »Holsteiner Tilsiter und Beaujolais AOC«). I artiklen »Tilsiter — Käse der Ostsee« fra »Slow Food Convivium Hamburg« (Burchard Bösche, 2005) kan man læse følgende: »I dag er Schleswig-Holstein, delstaten mellem havene, det centrale produktionssted for Tilsiter«.
»Holsteiner Tilsiter« har — under dette navn og fællesbegreb for Tilsiterost, der er produceret i Schleswig-Holstein — udviklet sig til en kendt og elsket specialitet, der er typisk for regionen. Dette bekræftes af de adspurgte sagkyndige institutioner. Det er også et belæg herfor, at den nævnes som regional ostespecialitet i »Kulturgeschichte der deutschen Küche« af Peter Peter (2005, s. 135), som skriver følgende: »Holsteiner Tilsiter, Würchwitzer Milbenkäse, Allgäuer Bergkäse, (…) sammenlignet med Frankrig og Italien, eller selv med England og Irland, er udvalget af førsteklasses oste i Tyskland ret beskedent«. Der henvises også til »Holsteiner Tilsiters« særlige ry på forskellige internetsider. På internetportalen »Alles Käse — das Infoportal« (http://www.walserstolz.de) kan man læse følgende: »Især i Nordtyskland og derudover langs med hele Østersøkysten har Tilsiter en lang tradition. Centrum for produktionen i Tyskland ligger især i Schleswig-Holstein, hvor ordene Tilsiter og skæreost delvist anvendes synonymt«. I en amerikansk guide til tyske levnedsmidler kan man læse følgende (http://www.germanfoods.org): » … områderne Schleswig-Holstein (…) i den nordlige del af Tyskland producerer også nogle af landets mest berømte oste, bl.a. (…) Tilsiter (…)«. Man kan finde yderligere henvisninger på firmaet Paulsens internetside (http://www.party-paulsen.de). Dér kan man læse følgende: »Holsteiner Tilsiter — den bedste ost i Schleswig-Holstein«.
Over generationer har der udviklet sig særlige naturlige og for området unikke bakteriekulturer i modningskældrene, og de giver »Holsteiner Tilsiter« dens uforlignelige pikante smagsindtryk, som adskiller sig markant fra Tilsiteroste af anden geografisk oprindelse.
5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):
»Holsteiner Tilsiters« særlige ry og store anseelse beror på den ene side på Schleswig-Holsteins lange tradition som mælke- og osteproducerende område, og på den anden side i høj grad på de lokale mejeristers håndværkskunst og knowhow. På grundlag af en stor mælkeproduktion udviklede bedrifternes osteproduktion sig i løbet af århundrederne. Gamle opskrifter og den håndværksmæssige erfaring med ostefremstilling blev givet videre fra generation til generation. Med tiden opstod derved områdets ostespecialiteter. Heriblandt er »Holsteiner Tilsiter« af helt enestående betydning. Denne er en regional specialitet i forskellige afskygninger, som er kendt ud over områdets grænser og nyder stor anseelse.
»Holsteiner Tilsiters« markante krydrede smag og de klassiske huller var allerede en markant del af områdets oste, inden betegnelsen Tilsiter blev almindelig for denne ostetype. Begrebet kom først til området fra Østpreussen i slutningen af det 19. århundrede og anvendtes derefter som betegnelse for ostetyper, der her blev fremstillet efter lignende opskrift. Siden dengang har man således anvendt betegnelsen »Tilsiter aus Schleswig-Holstein« eller »Holsteiner Tilsiter«.
Fra sin oprindelse i gårdenes osteproduktion har fremstilling af ost i Schleswig-Holstein udviklet sig videre frem til i dag. Mejeristernes uddannelse på det mælketekniske område, som Versuchsanstalt für Milchwirtschaft i byen Bad Malente i dag er centrum for, har også et særdeles godt ry uden for delstatens grænser.
Kendetegnende for »Holsteiner Tilsiters« store anseelse er dens helt specifikke aroma og dens særlige smag, som skyldes den specielle krydring med kommen. Begge egenskaber kan kun opnås vha. de særlige bakteriekulturer, hvis art og sammensætning kun kan opstå i det klimatiske område mellem Nord- og Østersøen.
De virksomheder, der producerer »Holsteiner Tilsiter«, er også helt centrale for »Käsestraße Schleswig-Holstein« (Schleswig-Holsteins ostevej), som er kendt langt ud over delstatens grænser. Ca. 40 osterier har sluttet sig sammen i denne forening for at fremme ostetraditionen i Schleswig-Holstein, og de repræsenterer omkring 120 forskellige ostesorter. Foreningen blev grundlagt på baggrund af det ostemarked, som den kulinariske bevægelse »Slow Food« var initiativtagere til i 1999, og som fandt sted på frilandsmuseet »Kiekebergs« område i nærheden af Hamborg. Det mangfoldige udvalg af ostetyper fra Schleswig-Holstein, der blev præsenteret ved denne lejlighed, gav anledning til, at mejeristerne fra Schleswig-Holstein fik betegnelsen »Nordens vinavlere«. På markedet var det især de forskellige varianter af »Holsteiner Tilsiter fra »Ostelandet Schleswig-Holstein««, der blev fremhævet.
Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:
(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)
Den fuldstændige specifikation offentliggjort i:
Markenblatt nr. 30 af 24. juli 2009, del 7a-aa, s. 13378
http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/7201
(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.