Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af protokollen mellem Den Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem de to parter /* COM/2012/0260 final - 2012/0134 (NLE) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET På grundlag af
det mandat, Europa-Kommissionen har fået af Rådet[1], har
Europa-Kommissionen ført forhandlinger med Republikken Guinea-Bissau med
henblik på at forny protokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det
Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau. Disse forhandlinger mundede
ud i, at der blev paraferet en ny protokol den 10. februar 2012. Den nye
protokol omfatter en periode på 3 år fra datoen for undertegnelsen. Aftaleprotokollens
vigtigste mål er at skabe fiskerimuligheder for EU-fartøjerne i Guinea-Bissaus
farvande inden for grænserne af det disponible overskud. Kommissionen har bl.a.
baseret sin forhandlingsposition på resultaterne af en efterfølgende evaluering
foretaget af eksterne eksperter og på udtalelser fra den videnskabelige komité,
som er oprettet under denne aftale. Hovedformålet er
at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau
med henblik på at skabe en partnerskabsramme for udvikling af en politik for
bæredygtigt fiskeri og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i
Guinea-Bissaus fiskerizone i begge parters interesse. I protokollen er der mere specifikt fastsat
fiskerimuligheder for følgende fiskerikategorier: –
frysetrawlere til rejefiskeri: 3 700 BRT –
frysetrawlere til fiskeri efter fisk og
blæksprutter: 3 500 BRT –
28 notfartøjer til tunfiskeri/langlinefartøjer med
flydeline –
12 stangfartøjer til tunfiskeri Kommissionen foreslår på dette grundlag, at
Rådet med Europa-Parlamentets godkendelse vedtager en afgørelse om den nye
protokol. 2. RESULTATER AF
KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSEDE PARTER De interesserede parter er blevet hørt i løbet
af forhandlingerne inden for rammerne af Det Rådgivende Regionale Råd for
Fjernfiskeri, som repræsenterer fiskerisektoren og ngo'er på miljø‑ og
udviklingsområdet. Medlemsstaternes eksperter er også blevet hørt inden for
rammerne af tekniske møder. Det er på baggrund af disse høringer konkluderet,
at det er af interesse at opretholde en fiskeriprotokol med Guinea-Bissau. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD Denne procedure
er iværksat sideløbende med procedurerne for Rådets afgørelse om godkendelse af
den midlertidige anvendelse af protokollen og Rådets forordning om fordeling af
fiskerimulighederne blandt EU-medlemsstaterne. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Protokollens
samlede finansielle modydelse på 9 200 000 EUR for hele perioden er
baseret på: a) højst 40 tilladelser for tunfiskerfartøjer og 7 200 BRT for
trawlere, med en finansiel modydelse på 6 200 000 EUR og b) en støtte
på 3 000 000 EUR til udviklingen af sektorpolitikken for fiskeri
i Republikken Guinea-Bissau. Med en sådan støtte kan den nationale
fiskeripolitiks mål nås. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER 2012/0134 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse af protokollen mellem Den
Europæiske Union og Republikken Guinea-Bissau om fastsættelse af de
fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i
fiskeripartnerskabsaftalen mellem de to parter RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til Europa-Parlamentets
godkendelse[2],
og ud fra følgende betragtninger: (1) Den 17. marts 2008 vedtog
Rådet forordning (EF) nr. 241/2008 om indgåelse af fiskeripartnerskabsaftalen
mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau[3]. (2) Den Europæiske Union har ført
forhandlinger med Republikken Guinea-Bissau om en ny protokol, ifølge hvilken
EU-fartøjer tildeles fiskerimuligheder i de farvande, som fiskerimæssigt hører
under Guinea-Bissaus højhedsområde eller jurisdiktion. (3) Disse forhandlinger mundede
ud i, at der blev paraferet en ny protokol den 10. februar 2012. (4) Den nye protokol er
undertegnet på grundlag af afgørelse nr. …/2012/EU[4] og
anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen. (5) Protokollen bør indgås — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 Protokollen mellem Den Europæiske Union og
Republikken Guinea-Bissau om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den
finansielle modydelse, der er omhandlet i den mellem parterne gældende
fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken
Guinea-Bissau[5],
godkendes herved på Unionens vegne. Artikel 2 Formanden for Rådet udpeger den eller de
personer, som på Unionens vegne er beføjet til at deponere det
godkendelsesinstrument, der er omhandlet i protokollens artikel 19 med
henblik på at udtrykke Unionens samtykke i at blive bundet af protokollen[6]. Artikel 3 Denne afgørelse
træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions
Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den . På
Rådets vegne Formand PROTOKOL om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse,
der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab
og Republikken Guinea-Bissau Artikel 1
Gyldighedsperiode og fiskerimuligheder 1. Fiskerimulighederne for Den
Europæiske Unions fartøjer i henhold til fiskeripartnerskabsaftalens artikel 5
fastsættes således for en periode på 3 år: –
krebsdyr og demersale arter a) frysetrawlere til rejefiskeri:
3 700 BRT om året b) frysetrawlere til fiskeri efter fisk og
blæksprutte: 3 500 BRT om året –
stærkt vandrende arter (arter opført i bilag 1 til
De Forenede Nationers havretskonvention af 1982): a) notfartøjer med fryseanlæg til
tunfiskeri og langlinefartøjer: 28 fartøjer b) stangfartøjer til tunfiskeri: 12
fartøjer. 2. Stk. 1 anvendes, jf. dog
denne protokols artikel 7 og 9. Artikel 2
Finansiel modydelse — Betalingsbetingelser 1. Den finansielle modydelse,
der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftales artikel 7, fastsættes for
perioden nævnt i artikel 1 i protokollen til 9 200 000 EUR om året. 2. Den finansielle modydelse
består af: a) et årligt beløb på 6 200 000
EUR for adgang til fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske
zone og b) et specifikt beløb på 3 000 000
EUR om året til støtte for Guinea-Bissaus sektorpolitik for fiskeri. 3. Stk. 1 anvendes, jf. dog
denne protokols artikel 7, 9, 14, 15 og 17. 4. Den finansielle modydelse i
henhold til stk. 2, litra a) og b), i denne artikel betales senest 30 dage
efter protokollens ikrafttræden for det første år og senest på årsdagen for
protokollens ikrafttræden i de følgende år. 5. Guinea-Bissaus myndigheder
har enekompetence med hensyn til anvendelsen af den finansielle modydelse, der
er omhandlet i stk. 2, litra a). 6. De i denne artikel omhandlede
betalinger indbetales på en særlig konto, som statskassen har oprettet i
Guinea-Bissaus nationalbank, idet ministeriet med ansvar for fiskeri hvert år
meddeler de nødvendige bankoplysninger. Artikel 3
Fremme af ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i
Guinea-Bissaus farvande 1. Parterne aftaler i Den
Blandede Komité, jf. aftalens artikel 10, senest tre måneder efter denne
protokols ikrafttræden et flerårigt sektorprogram og gennemførelsesbestemmelser
hertil, herunder bl.a.: a) de årlige og flerårige retningslinjer
for, hvordan den i artikel 2, stk. 2, litra b), omhandlede modydelse skal
anvendes b) de årlige og flerårige mål, der skal nås
for på sigt at skabe et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri under hensyntagen til
prioriteringen i Guinea-Bissaus nationale fiskeripolitik eller andre
politikker, der har forbindelse med eller indvirkning på etableringen af et
ansvarligt og bæredygtigt fiskeri c) de nødvendige kriterier og procedurer for
årlig evaluering af resultaterne. 2. Enhver foreslået ændring af
det flerårige sektorprogram skal godkendes af parterne i Den Blandede Komité. 3. Den Blandede Komité har
ansvaret for at følge gennemførelsen af det flerårige sektorprogram. Hvis det
er nødvendigt, viderefører de to parter opfølgningen efter udløbet af denne
protokol, indtil den specifikke finansielle modydelse, der er omhandlet i
artikel 2, stk. 2, litra b), er fuldstændig anvendt. Artikel 4
Videnskabeligt samarbejde om ansvarligt fiskeri 1. De to parter forpligter sig
til at fremme ansvarligt fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone efter princippet
om ikke-diskrimination af de forskellige flåder, der opererer i disse farvande,
og principperne for en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne og de marine
økosystemer. 2. I den periode, der er omfattet
af denne protokol, samarbejder Den Europæiske Union og Guinea-Bissau om at
følge udviklingen i ressourcernes og fiskeriets tilstand i Guinea-Bissaus
eksklusive økonomiske zone. 3. De to parter forpligter sig
til at fremme overholdelsen af henstillingerne fra Den Internationale
Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og
Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) og styrke
samarbejdet på subregionalt niveau vedrørende en ansvarlig fiskeriforvaltning,
især inden for rammerne af Den Subregionale Fiskerikommission (CSRP). 4. De to parter holder samråd i
Den Blandede Komité for i givet fald og efter fælles overenskomst at vedtage
nye foranstaltninger til at sikre en bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne. Artikel 5
Den fælles videnskabelige komité 1. Den fælles videnskabelige
komité er sammensat af videnskabsfolk, hvoraf hver af de to parter udpeger lige
mange. Hvis parterne beslutter det, kan deltagelsen i den fælles videnskabelige
komité også omfatte observatører, herunder navnlig repræsentanter fra regionale
fiskeriforvaltningsorganisationer som f.eks. CECAF. 2. Den fælles videnskabelige
komité mødes mindst én gang om året i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i
fiskeripartnerskabsaftalen. Møderne afholdes i princippet skiftevis i
Guinea-Bissau og i Den Europæiske Union. Efter anmodning fra en af parterne kan
der ligeledes indkaldes til andre møder. Formandskabet for møderne udøves
skiftevis af de to parter. 3. Den fælles videnskabelige
komités opgaver omfatter bl.a. følgende aktiviteter: a) at indsamle data vedrørende den
fiskeriindsats og de fangster, der foretages af nationale og udenlandske
flåder, som fisker i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone efter de arter,
der er omfattet af denne protokol b) at foreslå, følge eller analysere de
årlige undersøgelsestogter og dermed bidrage til evalueringen af bestandene og
gøre det muligt at fastlægge de fiskeri- og udnyttelsesmuligheder, der vil
sikre bevarelsen af ressourcerne og deres økosystemer c) på grundlag heraf at udarbejde en årlig
videnskabelig rapport om det fiskeri, der er omfattet af denne aftale d) på eget initiativ eller til efterkommelse
af en anmodning fra Den Blandede Komité eller en af parterne at afgive enhver
form for videnskabelig udtalelse om de forvaltningsforanstaltninger, der
skønnes nødvendig for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de bestande og det
fiskeri, der er omfattet af denne protokol. Artikel 6
Lukning af et fiskeri fra Guinea-Bissaus side 1. Hvis Guinea-Bissau på
grundlag af en udtalelse fra den fælles videnskabelige komité beslutter at
lukke et fiskeri for at bevare ressourcer, mødes Den Blandede Komité for at
analysere grundlaget for den pågældende beslutning, vurdere lukningens
virkninger for EU-fartøjernes fiskeri inden for rammerne af denne aftale og
træffe afgørelse om eventuelle korrigerende foranstaltninger. 2. I de tilfælde, der er
omhandlet i stk. 1, aftales der i Den Blandede Komité en proportionel
nedsættelse af den i aftalen omhandlede finansielle modydelse, som EU skal
betale, og i givet fald en kompensation til rederne. 3. Enhver lukning af et fiskeri,
som besluttes af Guinea-Bissau på grundlag af en videnskabelig udtalelse,
anvendes uden forskelsbehandling på alle de fartøjer, der er berørt af dette
fiskeri, også nationale fartøjer og fartøjer, der fører et tredjelands flag. Artikel 7
Tilpasning af fiskerimuligheder efter fælles
overenskomst De i artikel 1 omhandlede fiskerimuligheder
kan justeres efter fælles overenskomst i Den Blandede Komité på grundlag af en
henstilling fra den fælles videnskabelige komité. I så tilfælde skal den
finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a),
tilpasses forholdsmæssigt og pro rata temporis, og der foretages de nødvendige
ændringer i denne protokol og bilaget hertil. Artikel 8
Forsøgsfiskeri 1. Formålet med forsøgsfiskeri er at afprøve den tekniske gennemførlighed
og økonomiske rentabilitet af nye former for fiskeri. 2. Europa-Kommissionen meddeler de
Guinea-Bissaus myndigheder anmodningerne om licenser til forsøgsfiskeri på
grundlag af et teknisk dossier med angivelse af: –
fartøjets tekniske specifikationer –
skibsofficerernes fagkundskaber om det pågældende
fiskeri –
forslag til tekniske parametre for forsøgstogtet
(varighed, redskab, udforskningsområde osv.). 3. Forsøgsfiskeritogter har en varighed på seks måneder. De er underlagt betalingen af et gebyr, der er
fastsat af Guinea-Bissau. 4. Der skal være en videnskabelig observatør fra flagstaten og en
observatør udvalgt af Guinea-Bissau om bord under hele togtets varighed. 5. De fangster, der er tilladt for forsøgsfiskeritogtet, fastsættes af
Guinea-Bissaus myndigheder. De fangster, der
falder inden for rammerne af og tages under forsøgstogtet, forbliver rederens
ejendom. Fisk, som ikke har den
forskriftsmæssige størrelse eller som i henhold til Guinea-Bissaus gældende
lovgivning ikke må fanges, må ikke opbevares om bord eller markedsføres. 6. De udførlige resultater af togtet meddeles Den Blandede Komité og den
fælles videnskabelige komité med henblik på analyse. Artikel 9
Nye fiskerimuligheder Hvis europæiske fiskerfartøjer har interesse i
fiskeri, der ikke er omhandlet i artikel 1 i denne protokol, rådfører parterne
sig med den fælles videnskabelige komité. Parterne aftaler, hvilke betingelser
der skal gælde for disse nye fiskerimuligheder, og ændrer denne protokollen og
bilag hertil. Artikel 10
EU-aktørers økonomiske integration i Guinea-Bissaus
fiskerisektor 1. De to parter forpligter sig til at fremme de europæiske aktørers
økonomiske integration i alle grene af fiskerisektoren i Guinea-Bissau,
herunder især befragtning af europæiske fartøjer eller oprettelse af
fællesforetagender. 2. De to parter samarbejder om
at bevidstgøre de europæiske private operatører om handels- og industrimæssige
muligheder, navnlig inden for direkte investeringer, i hele fiskerisektoren i
Guinea-Bissau. 3. Inden for rammerne af samme
mål kan Guinea-Bissau yde incitamenter til de operatører, der forpligter sig
til at foretage sådanne investeringer. 4. Parterne er enige om inden
udgangen af 2012 at skabe en refleksionsgruppe, som de økonomiske operatører
vil blive indbudt til at deltage i, for at identificere hindringer for
investeringer i fiskerisektoren og foranstaltninger til afhjælpning deraf.
Gruppen skal søge at foreslå, hvilke former for finansiering der er mulighed
for til at gennemføre de identificerede tiltag. Artikel 11
Datamatisering af handelen 1. Guinea-Bissau og EU
forpligter sig til hurtigst muligt at indføre de nødvendige datasystemer for
elektronisk udveksling af alle oplysninger og dokumenter i forbindelse med
aftalens gennemførelse. 2. Den elektroniske udgave af et
dokument vil under alle omstændigheder være sidestillet med papirudgaven. 3. Guinea-Bissau og EU
underretter straks hinanden om enhver funktionsfejl i edb-systemer. Oplysninger
og dokumenter i forbindelse med aftalens gennemførelse erstattes så automatisk
af papirudgaver efter de nærmere bestemmelser i bilaget. Artikel
12
Databeskyttelse Guinea-Bissau forpligter sig til altid at behandle
alle persondata om EU-fartøjer og deres fiskeri, der indsamles som led i
aftalen, med omhu og i overensstemmelse med principperne om fortrolighed og
databeskyttelse. Artikel 13
Gældende national lovgivning 1. Den Europæiske Unions
fiskerfartøjers fisker i Guinea-Bissaus farvande efter gældende lovgivning i
Guinea-Bissau, medmindre andet er bestemt i fiskeripartnerskabsaftalen eller i
protokollen og dens bilag og tillæggene til bilaget. 2. Guinea-Bissaus myndigheder
underretter Europa-Kommissionen om enhver lovændring eller ny lovgivning, som
berører fiskerisektoren. Artikel 14
Suspension og revision af den finansielle modydelse
1. Den finansielle modydelse,
der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og b), kan revideres eller
suspenderes efter samråd i Den Blandede Komité, hvis en eller flere af følgende
betingelser er opfyldt: a) der er indtrådt usædvanlige hændelser,
bortset fra naturfænomener, der gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus
eksklusive økonomiske zone b) de politiske retningslinjer, som ligger
til grund for indgåelsen af denne protokol, er blevet ændret på væsentlige
punkter, og en af parterne anmoder om, at bestemmelserne i protokollen tages op
til revision med henblik på eventuel ændring c) Den Europæiske Union konstaterer, at
menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet overtrådt på
væsentlige og grundlæggende punkter i Guinea-Bissau, jf. Cotonou-aftalens
artikel 9. 2. Den Europæiske Union
forbeholder sig ret til helt eller delvis at revidere eller suspendere den
særlige finansielle modydelse omhandlet i protokollens artikel 2, stk. 2, litra
b): a) hvis en evaluering foretaget af Den
Blandede Komité viser, at resultaterne ikke er i tråd med programmeringen,
og/eller b) hvis denne finansielle modydelse ikke udnyttes
til formålet. 3. Betalingen af den finansielle
modydelse genoptages efter samråd og overenskomst mellem parterne, så snart den
situation, der gik forud for begivenhederne omhandlet i stk. 1, er bragt i
orden, og/eller når resultaterne af den finansielle gennemførelse omhandlet i
stk. 2 berettiger det. Betalingen af den særlige finansielle modydelse, der er
omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), kan dog ikke finde sted efter en
periode på 6 måneder efter protokollens udløb. 4. Fiskeritilladelser
til EU-fartøjer kan suspenderes sammen med betalingen af den finansielle
modydelse, jf. artikel 2, stk. 2, litra a). I tilfælde af genoptagelse
forlænges disse fiskeritilladelser med en periode svarende til den periode,
hvor fiskeriet har været indstillet. Artikel 15
Suspension af protokollens gennemførelse 1. Gennemførelsen af denne
protokol kan suspenderes på en af parternes initiativ efter samråd i Den
Blandede Komité, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt: a) der er indtrådt usædvanlige hændelser,
bortset fra naturfænomener, der gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus
eksklusive økonomiske zone b) de politiske retningslinjer, som ligger
til grund for indgåelsen af denne protokol, er blevet ændret på væsentlige
punkter, og en af parterne anmoder om, at bestemmelserne i protokollen tages op
til revision med henblik på eventuel ændring c) en af parterne konstaterer, at
menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet overtrådt på
væsentlige og grundlæggende punkter i Guinea-Bissau, jf. Cotonou-aftalens
artikel 9 d) Den Europæiske Unions betaling af den
finansielle modydelse, jf. artikel 2, stk. 2, litra a), udebliver af andre
årsager end dem, der fastsættes i denne protokols artikel 14 e) der er opstået en tvist mellem parterne,
som ikke har kunnet løses i Den Blandede Komité f) en af parterne ikke overholder denne
protokols bestemmelser. 2. Hvis protokollens anvendelse
suspenderes af andre årsager end dem, der er omhandlet i stk. 1, litra c),
meddeler den part, der ønsker en sådan suspension, dette skriftligt mindst tre
måneder før, suspensionen træder i kraft. Suspension
af protokollen af de årsager, der er omhandlet i stk. 1, litra c), træder i
kraft straks efter, at beslutningen om suspension er truffet. 3. I tilfælde af suspension
fortsætter parterne med at holde samråd for at finde en mindelig løsning på
deres tvist. Når en sådan løsning er fundet, anvendes protokollen på ny, og den
finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis efter,
hvor længe protokollens anvendelse har været suspenderet. Artikel
16
Varighed Denne protokol og det tilhørende bilag finder
anvendelse i en periode på 3 år fra tidspunktet for dens midlertidige
anvendelse i henhold til artikel 18, medmindre den opsiges i overensstemmelse med
artikel 17. Artikel
17
Opsigelse 1. Ved opsigelse af denne
protokol giver den part, der ønsker at opsige protokollen, mindst seks måneder
inden den dato, hvor opsigelsen træder i kraft, skriftligt den anden part
meddelelse om, at protokollen ønskes opsagt. 2. Efter en opsigelsesmeddelelse
som omhandlet i foregående stykke indleder parterne samråd. Artikel
18
Midlertidig anvendelse Denne protokol anvendes midlertidigt fra
datoen for undertegnelsen. Artikel 19
Ikrafttræden Denne protokol og
bilaget dertil træder i kraft på den dato, hvor parterne gensidigt meddeler
hinanden, at de i den forbindelse nødvendige procedurer er afsluttet. BILAG I BETINGELSER FOR EU-FARTØJERS FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE KAPITEL I Generelle bestemmelser 1. Udpegning af ansvarlige
myndigheder 1. Med henblik på anvendelsen af
dette bilag, og medmindre andet er fastsat, forstås ved enhver henvisning til
en ansvarlig myndighed i henholdsvis Den Europæiske Union (EU) og Guinea-Bissau
følgende: i. for EU: Europa-Kommissionen, i givet
fald via EU-delegationen ii. for Guinea-Bissau: det ministerium, der
er ansvarligt for fiskeri. 2. National eksklusiv
økonomisk zone (EEZ) Inden protokollen træder i kraft, meddeler
Guinea-Bissau EU de geografiske koordinater for Guinea-Bissaus EEZ og
basislinjerne. 3. Udpegning af lokal
repræsentant Ethvert EU-fartøj, bortset fra
tunfiskerfartøjer, der vil ansøge om fiskeritilladelse i henhold til den denne
protokol, skal repræsenteres af en repræsentant med bopæl i Guinea-Bissau. 4. Bankkonto Inden protokollen træder i kraft, giver
Guinea-Bissau EU oplysning om, hvilken bankkonto eller hvilke bankkonti de
beløb, som fiskerfartøjerne skal betale i henhold til aftalen, skal indsættes
på. Omkostningerne i forbindelse med bankoverførslerne betales af rederne. KAPITEL II Fiskeritilladelser 1. Forudsætninger for
tildeling af fiskeritilladelse – berettigede fartøjer Fiskeritilladelser som omhandlet i aftalens
artikel 6 udstedes på betingelse af, at det pågældende fartøj er registreret i
EU-fiskerflåderegisteret, og at alle rederens, førerens eller fartøjets
tidligere forpligtelser som følge af fiskeri i Guinea-Bissau i henhold til
aftalen er opfyldt. 2. Ansøgning om
fiskeritilladelse 2.1 EU indgiver en
fiskeritilladelsesansøgning for hvert fartøj, der ønsker at fiske i henhold til
aftalen, til Guinea-Bissau mindst 20 dage før datoen for den ønskede
gyldighedsperiodes begyndelse på et skema som vist i tillægget. 2.2 Ved hver førstegangsansøgning
om fiskeritilladelse under den gældende protokol, eller ved ansøgning om
fiskeritilladelse efter en teknisk ændring af det pågældende fartøj, indsendes
der sammen med ansøgningen: i. bevis for betaling af den faste afgift
for den ønskede fiskeritilladelses gyldighedsperiode ii. navn og adresse på fartøjets eventuelle
lokale repræsentant iii. for så vidt angår trawlere, bevis for
forudbetaling af det faste observatørbidrag iv. for så vidt angår trawlere, attest for
fartøjets tonnage udstedt af flagstaten v. for så vidt angår trawlere,
overensstemmelsesattest udstedt af Guinea-Bissau efter den tekniske inspektion
af fartøjet vi. eventuelle andre dokumenter, som
specifikt kræves i henhold til aftalen. 2.3 Ved fornyelse af en fiskeritilladelse under den gældende protokol skal
ansøgningen om fornyelse for et fartøj, hvis tekniske specifikationer ikke er
blevet ændret, blot ledsages af et bevis for betaling af afgiften og eventuelt
det faste observatørbidrag. 3. Fast forudbetalt afgift 3.1 Den faste afgift fastsættes
efter den årlige sats for hver fartøjskategori anført i specifikationsbladene i
tillægget til dette bilag. Den inkluderer alle nationale og lokale afgifter,
undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser. 3.2 Hvis fiskeritilladelsens
gyldighedsperiode er på under ét år, tilpasses den faste afgift forholdsmæssigt
til den ønskede gyldighedsperiode. Den forhøjes eventuelt med et tillæg for
kvartals- eller halvårsperioder efter de satser, der er fastlagt i de relevante
specifikationsblade. 4. Foreløbig liste over
fartøjer med fiskeritilladelse 4.1 Så snart Guinea-Bissau har
modtaget ansøgningerne om fiskeritilladelse, opstiller det for hver
fartøjskategori hurtigst muligt en foreløbig liste over ansøgerfartøjerne.
Denne liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU. 4.2 EU sender den foreløbige liste
til rederen eller dennes repræsentant. Hvis EU's kontor er lukket, kan
Guinea-Bissau sende den foreløbige liste direkte til rederen eller dennes
repræsentant med kopi til EU. 5. Udstedelse af
fiskeritilladelse 5.1 Guinea-Bissau udsteder fiskeritilladelser
til EU senest 20 dage efter modtagelse af hele ansøgningsmaterialet. 5.2 Ved fornyelse af en
fiskeritilladelse i protokollens gyldighedsperiode skal den nye
fiskeritilladelse indeholde en utvetydig henvisning til den oprindelige
fiskeritilladelse. 5.3 EU sender fiskeritilladelsen
til rederen eller dennes repræsentant. Hvis EU's kontor er lukket, kan
Guinea-Bissau sende fiskeritilladelsen direkte til rederen eller dennes
repræsentant med kopi til EU. 6. Liste over fartøjer med
fiskeritilladelse Så snart Guinea-Bissau har udstedt
fiskeritilladelserne, opstiller det for hver fartøjskategori hurtigst muligt en
endelig liste over de fartøjer, der har tilladelse til at fiske i
Guinea-Bissaus fiskerizone. Denne liste sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed
og EU og erstatter ovennævnte foreløbige liste. 7. Fiskeritilladelsers
gyldighedsperiode 7.1 Fiskeritilladelserne udstedes
for en periode på et kvartal, halvår eller år. 7.2 Med henblik på bestemmelse af
gyldighedsperiodens start forstås ved årlig periode: i. i protokollens første
anvendelsesperiode, perioden mellem datoen for protokollens ikrafttræden og den
31. december samme år ii. derefter, hvert hele kalenderår iii. i protokollens sidste anvendelsesår,
perioden fra den 1. januar til datoen for protokollens udløb. 7.3 En gyldighedsperiode for et
kvartal eller et halvår starter den første dag i hver måned.
Fiskeritilladelsernes gyldighedsperiode må dog ikke strække sig længere end til
den 31. december i udstedelsesåret. 8. Medbringelse af
fiskeritilladelse 8.1 Fiskeritilladelsen skal altid
være om bord på fartøjet. 8.2 Tunfiskerfartøjer og
langlinefartøjer med flydeline har dog tilladelse til at fiske, så snart de er
opført på ovennævnte foreløbige liste. I så fald skal de pågældende fartøjer
altid medføre den foreløbige liste, indtil de har fået udstedt
fiskeritilladelse. 9. Overdragelse af
fiskeritilladelse 9.1 En tilladelse udstedes for et
specifikt fartøj og kan ikke overdrages. 9.2 I tilfælde af force majeure og
på anmodning af EU udskiftes fiskeritilladelsen dog med en ny tilladelse, der
udstedes til et andet fartøj svarende til det fartøj, som skal udskiftes. 9.3 En sådan overdragelse foregår
på den måde, at rederen eller dennes repræsentant i Guinea-Bissau leverer den
fiskeritilladelse, der skal udskiftes, tilbage, og at Guinea-Bissau hurtigst
muligt udsteder erstatningstilladelsen. Erstatningstilladelsen udstedes til
rederen eller dennes repræsentant hurtigst muligt efter, at den
fiskeritilladelse, der skal udskiftes, er leveret tilbage.
Erstatningstilladelsen er gyldig fra den dag, hvor den tilladelse, der skal
udskiftes, leveres tilbage. 9.4 For trawlere gælder det, at
hvis det fartøj, der erstatter et andet, har en større bruttoregistertonnage
(BRT) end det erstattede fartøj, betales den supplerende afgift pro rata i
forhold til tonnageforskellen og den resterende gyldighedsperiode. Den
supplerende afgift betales af rederen, når fiskeritilladelsen overdrages. 9.5 Guinea-Bissau ajourfører
hurtigst muligt listen over fartøjer med fiskeritilladelse. Den nye liste
sendes straks til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU. 10. Hjælpefartøjer 10.1 På anmodning af EU giver
Guinea-Bissau tilladelse til, at EU-fartøjer med fiskeritilladelse benytter
hjælpefartøjer. Hjælpefartøjer skal sejle under en EU-medlemsstats flag eller
tilhøre et EU-selskab og må ikke være udstyret til fiskeri. 10.2 Guinea-Bissau opstiller listen
over de hjælpefartøjer, der har fået udstedt tilladelse, og meddeler den
hurtigst muligt til den nationale fiskerikontrolmyndighed og EU. 10.3 Hjælpefartøjer skal være i
besiddelse af en behørig tilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med
Guinea-Bissaus lovgivning. 11. Teknisk inspektion
(trawlere) 11.1 En gang om året eller efter en
ændring af fartøjets tonnage, eller hvis anvendelsen af andre fiskeredskaber
medfører en ændring af fiskerikategori, skal enhver form for EU-trawlere
indfinde sig i en havn i Guinea-Bissau for at undergå en teknisk inspektion i
overensstemmelse med Guinea-Bissaus gældende lovgivning. 11.2 Formålet med den tekniske
inspektion er at kontrollere, om fartøjets tekniske specifikationer og de
fiskeredskaber, der er om bord, opfylder bestemmelserne, og om bestemmelserne
om påmønstring af nationale sømænd er overholdt. 11.3 Guinea-Bissau skal gennemføre
den tekniske inspektion inden for højst 48 timer efter trawlerens ankomst til
havnen. 11.4 Efter den tekniske inspektion
udsteder Guinea-Bissau hurtigst muligt en overensstemmelsesattest til fartøjets
fører og sender en kopi deraf til EU. 11.5 Overensstemmelsesattesten
gælder for 1 år. Der skal dog indhentes en ny overensstemmelsesattest
ved enhver ændring til eller fra rejefiskeri. Desuden er det nødvendigt med en
ny overensstemmelsesattest i tilfælde af, at fartøjet forlader Guinea-Bissaus
EEZ i en periode på over 45 dage. 11.6 Overensstemmelsesattesten skal
altid være om bord på fartøjet. 11.7 Udgifterne til den tekniske
inspektion afholdes af rederen og svarer til det beløb, der er fastsat i
tariffen i Guinea-Bissaus lovgivning. Disse udgifter må ikke være højere end de
beløb, der betales for samme ydelse af de nationale fartøjer eller fartøjer med
tredjelandsflag. KAPITEL III Tekniske foranstaltninger 1. De tekniske foranstaltninger,
der gælder for fartøjer med fiskeritilladelse med hensyn til fiskeriområde,
fiskeredskaber og bifangster, er fastsat i specifikationsbladene i tillægget
til dette bilag for de enkelte fiskerikategorier. 2. Tunfiskerfartøjer og
langlinefartøjer med flydeline skal overholde alle henstillingerne fra ICCAT. KAPITEL IV Fangstopgørelse 1. Fiskerilogbog 1.1 Føreren af et EU-fartøj, der
fisker i henhold til aftalen, fører en fiskerilogbog som vist i tillæg 3 til
dette bilag for hver fiskerikategori. Fiskerilogbogen føres af fartøjsføreren
for hver dag, hvor fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone. 1.2 Fartøjsføreren registrerer
hver dag i fiskerilogbogen fangstmængden af hver art, identificeret ved artens
alfa-3-FAO-kode, om bord, udtrykt i kilogram levende vægt eller i givet fald
antal fisk. For hver hovedart registrerer fartøjsføreren også nulfangst. 1.3 Fartøjsføreren registrerer i
fiskerilogbogen også hver dag den eventuelle udsmidsmængde af hver art, udtrykt
i kilogram levende vægt eller i givet fald antal fisk. 1.4 Fiskerilogbogen udfyldes
letlæseligt med blokbogstaver og underskrives af fartøjsføreren. 1.5 Fartøjsføreren er ansvarlig
for, at de data, der registreres i fiskerilogbogen, er korrekte. 2. Fangstopgørelse 2.1 Fartøjsføreren rapporterer
fartøjets fangster ved til Guinea-Bissau at indgive sine fiskerilogbøger for
den periode, hvor fartøjet har befundet sig i Guinea-Bissaus fiskerizone. 2.2 Fiskerilogbøgerne indgives
efter følgende nærmere bestemmelser: i. ved anløb af havn i Guinea-Bissau
afleveres hver original fiskerilogbog til Guinea-Bissaus lokale repræsentant,
som skriftligt bekræfter modtagelsen ii. hvis fiskerfartøjet forlader
Guinea-Bissaus fiskerizone uden at have anløbet havn i Guinea-Bissau, indgives
hver original fiskerilogbog senest 14 dage efter anløb af anden havn og under alle
omstændigheder senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt Guinea-Bissaus
fiskerizone: a) pr. brev adresseret til Guinea-Bissau b) pr. fax til et nummer meddelt af
Guinea-Bissau c) eller pr. e-mail. 2.3 Hvis Guinea-Bissau er i stand
til at modtage fangstopgørelser pr. e-mail, sender fartøjsføreren
fiskerilogbøgerne til Guinea-Bissau pr. e-mail til en e-mail-adresse meddelt af
Guinea-Bissau. Guinea-Bissau anerkender straks modtagelsen pr. e-mail. 2.4 Fartøjsføreren sender en kopi
af alle fiskerilogbøger til EU. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med
flydeline sender fartøjsføreren også en kopi af alle fiskerilogbøger til ét af
følgende videnskabelige institutter: i. IRD (Institut de recherche pour le
développement) ii. IEO (Instituto Español de Oceanografía)
eller iii. INIAP (Instituto Nacional de
investigação agrária e das Pescas). 2.5 Hvis fartøjet vender tilbage
til Guinea-Bissaus fiskerizone i fiskeritilladelsens gyldighedsperiode,
indgives der en ny fiskeri- og fangstopgørelse. 2.6 Hvis bestemmelserne i dette
kapitel ikke overholdes, kan Guinea-Bissau suspendere det pågældende fartøjs
fiskeritilladelse, indtil Guinea-Bissau har modtaget en eventuelt manglende
fangstopgørelse, og straffe rederen efter sanktionsbestemmelserne i den
gældende nationale lovgivning. Ved gentagne overtrædelser kan Guinea-Bissau
nægte at forny en fiskeritilladelse. Guinea-Bissau underretter hurtigst muligt
EU om enhver sanktion i den forbindelse. 3. Overgang til et
elektronisk system Fra den 1. januar 2013 skal EU-fartøjerne
registrere og meddele Guinea-Bissau data om fiskeri, der har fundet sted i
henhold til denne aftale, elektronisk i overensstemmelse med bestemmelserne i
tillægget til dette bilag. 4. Opgørelse over afgifter
for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline 4.1 På grundlag af
fangstopgørelserne som bekræftet af ovennævnte videnskabelige institutter
udarbejder EU for hvert tunfiskerfartøj og langlinefartøj med flydeline en
endelig opgørelse over, hvor meget de enkelte fartøjer skal betale i afgift for
deres fiskeri i det foregående kalenderår. 4.2 EU meddeler den endelige
opgørelse til Guinea-Bissau og rederen inden den 15. juni i året efter det år,
hvor fangsterne har fundet sted. 4.3 Hvis den endelige opgørelse
lyder på et højere beløb end den forudbetalte faste afgift for
fiskeritilladelsen, betaler rederen hurtigst muligt saldoen til Guinea-Bissau.
Hvis den endelige opgørelse lyder på et lavere beløb end den faste afgift, får
rederen ikke penge tilbage. KAPITEL V Landing og omladning 1. Føreren af et EU-fartøj, der
ønsker at lande fangster i en havn i Guinea-Bissau eller at omlade fangster
taget i Guinea-Bissaus fiskerizone, giver mindst 24 timer i forvejen
Guinea-Bissau meddelelse om følgende: a) navnet på det fiskerfartøj, der ønsker at
landes eller omlades fangster b) landings- eller omladningshavn c) forventet dato og klokkeslæt for landing
eller omladning d) mængde (i kilogram levende vægt eller i
givet fald antal fisk) af hver art, der skal landes eller omlades (angivet ved
hjælp af artens alfa-3-FAO-kode) e) ved omladning, modtagerfartøjets navn. 2. Ved omladning skal
fartøjsføreren sikre, at modtagerfartøjet er i besiddelse af en tilladelse, som
de kompetente myndigheder har udstedt for en sådan omladning. 3. Omladningen bør finde sted på
en havns red i Guinea-Bissau. Omladning på havet er forbudt. 4. Hvis disse bestemmelser ikke
overholdes, anvendes de relevante sanktioner i Guinea-Bissaus lovgivning. KAPITEL VI Satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS) 1. Fartøjspositionsmeldinger
- FOS 1.1 EU-fartøjer med
fiskeritilladelse skal, når de befinder sig i Guinea-Bissaus fiskerizone, være
udstyret med et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS), som sikrer
automatisk og løbende transmission hver time af fartøjernes position til
fiskeriovervågningscentret (FOC) i fartøjernes flagstat. 1.2 Hver positionsmelding skal: i. indeholde følgende
oplysninger: a) fartøjets identifikation b) fartøjets seneste geografiske position
(længde, bredde) med en fejlmargin på under 500 m og et konfidensinterval på
99 % c) dato og klokkeslæt for registrering af
position d) fartøjets fart og kurs ii. opfylde de krav til format,
der er fastsat i tillægget. 1.3 Den position, der registreres
ved indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone, identificeres ved koden
"ENT". Alle efterfølgende positioner identificeres ved koden
"POS", bortset fra den første position, der registreres efter
udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone, og som identificeres ved koden
"EXI". 1.4 Flagstatens FOC er ansvarlig
for automatisk behandling og i givet fald elektronisk transmission af
positionsmeldinger. Positionsmeldingerne registreres på en sikker måde og
opbevares i tre år. 2. Fremsendelse af
positionsmeldinger for fartøjet i tilfælde af defekt FOS 2.1 Fartøjsføreren sørger for, at
fartøjets FOS altid er fuldt funktionsdygtigt, og at positionsmeldinger sendes
korrekt til flagstatens FOC. 2.2 Hvis fartøjets FOS er defekt,
skal det repareres eller udskiftes inden en måned. Efter denne frist, og hvis
der ikke er foretaget reparation, vil fartøjet ikke længere have tilladelse til
at fiske i Guinea-Bissaus zone. 2.3 Fartøjer, der fisker i
Guinea-Bissaus fiskerizone med defekt FOS, sender deres positionsmeldinger med
alle de i punkt 1.2. angivne oplysninger pr. e-mail, via radio eller pr. fax
til flagstatens FOC mindst hver fjerde time. 3. Sikker fremsendelse af
positionsmeldinger til Guinea-Bissaus FOC 3.1 Så snart Guinea-Bissau har
etableret et operationelt FOC, fremsender flagstatens FOC automatisk
positionsmeldingerne for de berørte fartøjer til Guinea-Bissaus FOC.
Flagstatens og Guinea-Bissaus FOC udveksler e-mail-adresser og giver hurtigst
muligt hinanden meddelelse om eventuelle ændringer. 3.2 Fremsendelsen af
positionsmeldinger mellem flagstatens og Guinea-Bissaus FOC sker elektronisk
efter et sikkert kommunikationssystem. 3.3 Guinea-Bissaus FOC og
flagstatens FOC underretter hurtigst muligt hinanden, hvis der ikke længere
regelmæssigt modtages positionsmeldinger for et fartøj med fiskeritilladelse,
og det pågældende fartøj ikke har meddelt, at det er sejlet ud af fiskerizonen.
4. Funktionsfejl i
kommunikationssystemet 4.1 Guinea-Bissau er ansvarlig
for, at dets elektroniske udstyr er kompatibelt med det elektroniske udstyr,
som flagstatens FOC anvender, og giver hurtigst muligt EU meddelelse om
eventuelle funktionsfejl i forbindelse med fremsendelse og modtagelse af
positionsmeldinger med henblik på snarest muligt at få løst det pågældende
tekniske problem. Eventuelle tvister forelægges for Den Blandede Komité. 4.2 Fartøjsføreren betragtes om
ansvarlig for enhver påvist manipulation af fartøjets FOS med henblik på at
forstyrre systemets drift eller forfalske positionsmeldinger. Eventuelle
overtrædelser straffes efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau. 5. Ændring af positionsmeldingshyppighed 5.1 Ved begrundet mistanke om
overtrædelse kan Guinea-Bissau sende en anmodning til flagstatens FOC med kopi
til EU om at reducere positionsmeldingsintervallet for et fartøj til tredive
minutter i en vis undersøgelsesperiode. Guinea-Bissau sender bevismaterialet
til flagstatens FOC og til EU. Flagstatens FOC sender hurtigst muligt
positionsmeldingerne efter den reducerede hyppighed til Guinea-Bissau.
Guinea-Bissau underretter straks flagstatens FOC og EU om
undersøgelsesprocedurens afslutning. 5.2 Når undersøgelsesperioden er
afsluttet, underretter Guinea-Bissau flagstatens FOC og EU om en eventuel
opfølgning. KAPITEL VII Kontrol 1. Indsejling i og
udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone 1.1 EU-fartøjer med
fiskeritilladelse giver mindst 24 timer før hver indsejling i eller udsejling
af Guinea-Bissaus fiskerizone, Guinea-Bissau meddelelse om sådan ind- eller
udsejling. For tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline er fristen
kun på 6 timer. 1.2 Når fartøjet meddeler, at det
agter at sejle ind i eller ud af Kap Verdes fiskerizone, meddeler det bl.a.: i. forventet dato, klokkeslæt og position
for ind- eller udsejling ii. mængde af hver art om bord,
identificeret ved artens alfa-3-FAO-kode, udtrykt i kilogram levende vægt eller
i givet fald antal fisk iii. varernes præsentation. 1.3 Sådan meddelelse sendes om
muligt pr. e-mail, men ellers pr. fax eller via radio, alt efter tilfældet, til
en e-mail-adresse, et faxnummer eller en radiofrekvens meddelt af
Guinea-Bissau. Guinea-Bissau giver hurtigst muligt de berørte fartøjer og EU
meddelelse om eventuelle ændringer af e-mail-adresse, faxnummer eller
radiofrekvens. 1.4 Ethvert fartøj, der tages i at
fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone uden i forvejen at have meddelt sin
tilstedeværelse, betragtes som et fartøj, der fisker uden tilladelse. 2. Inspektioner 2.1 Førerne af EU-fartøjer, der
fisker i Guinea-Bissaus farvande, skal tillade, at tjenestemænd fra
Guinea-Bissau, der har til opgave at foretage fiskeriinspektion, kommer om
bord, og skal bistå dem med ombordstigningen og i deres arbejde. 2.2 Sådanne tjenestemænd må ikke
opholde sig om bord længere end nødvendigt for at udføre deres opgaver. 2.3 Efter hver inspektion får
fartøjsføreren en officiel besøgsrapport. KAPITEL VIII Overtrædelser 1. Behandling af
overtrædelser 1.1 Alle overtrædelser, som et
EU-fartøj med fiskeritilladelse i henhold til bestemmelserne i dette bilag
begår, registreres i en inspektionsrapport. 1.2 Fartøjsførerens underskrift af
inspektionsrapporten indskrænker ikke rederens ret til at forsvare sig mod den
formodede overtrædelse. 2. Opbringning af fartøjer
– Informationsmøde 2.1 Et EU-fartøj, der har begået
en overtrædelse, kan pålægges at indstille sit fiskeri og, hvis det befinder
sig på havet, at anløbe havn i Guinea-Bissau, hvis der er hjemmel til det i
Guinea-Bissaus lovgivning for den pågældende overtrædelse. 2.2 Guinea-Bissau giver EU
meddelelse om enhver opbringning af EU-fartøjer med fiskeritilladelse senest 48
timer efter opbringning. Sammen med en sådan meddelelse fremlægges der bevis
for den pågældende overtrædelse. 2.3 Inden der træffes
foranstaltninger over for fartøjet, fartøjsføreren eller lasten, bortset fra
foranstaltninger, der skal sikre beviserne, arrangerer Guinea-Bissau på
anmodning af EU senest én arbejdsdag efter meddelelsen om fartøjets opbringning
et informationsmøde for at få belyst de forhold, der førte til fartøjets
opbringning, og for at informere om eventuelle følger. Fartøjets flagstat kan
sende en repræsentant til sådanne informationsmøder. 3. Sanktioner i
forbindelse med overtrædelse – Mæglingsprocedure 3.1 Sanktionen for overtrædelsen
fastsættes af Guinea-Bissau efter gældende national lovgivning. 3.2 Hvis en overtrædelse skal
afgøres ved en retlig procedure, indledes der, inden en sådan procedure
iværksættes, og forudsat at der ikke er begået nogen kriminel handling, en
mæglingsprocedure mellem Guinea-Bissau og EU for at bestemme sanktionens art og
størrelse. I en sådan mæglingsprocedure kan der deltage en repræsentant for
flagstaten. Mæglingsproceduren afsluttes senest fire dage efter meddelelsen om
fartøjets opbringning. 4. Retlig procedure -
Bankgaranti 4.1 Hvis mæglingsproceduren slår
fejl, og overtrædelsen indbringes for den ansvarlige retlige myndighed, stiller
det overtrædende fartøjs reder en bankgaranti i en bank udpeget af
Guinea-Bissau på et beløb, der fastsættes af Guinea-Bissau, og som skal dække
udgifterne i forbindelse med fartøjets opbringning, den forventede bøde og en
eventuel erstatning. Bankgarantien frigives først, når den retlige procedure er
afsluttet. 4.2 Bankgarantien frigives og
betales tilbage til rederen staks efter domsafsigelsen således: a) det fulde beløb, hvis der ikke er idømt
nogen sanktion b) saldobeløbet, hvis der idømmes en
sanktion i form af en bøde, der er mindre end den stillede bankgaranti. 4.3 Guinea-Bissau underretter EU
om resultatet af den retlige procedure senest 8 dage efter domsafsigelse. 5. Frigivelse af fartøj Fartøjet kan forlade havnen, så snart de
forpligtelser, der følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller så snart der
er stillet en bankgaranti. KAPITEL IX Påmønstring af sømænd 1. Antal sømænd, der skal
påmønstres 1.1 I løbet af fiskeritilladelses
gyldighedsperiode påmønstrer hver EU-trawler guinea-bissauiske sømænd således: i. fire sømænd ved en kapacitet på under
250 BRT ii. fem sømænd ved en kapacitet på 250-400
BRT ii. seks sømænd ved en kapacitet på 400-650
BRT i. syv sømænd ved en kapacitet på over 650
BRT. 1.2 EU-fartøjernes redere
bestræber sig for at påmønstre yderligere guinea-bissauiske sømænd. 2. Frit valg af sømænd 2.1 Guinea-Bissau fører en
vejledende liste over sømænd, der er kvalificeret til at påmønstre EU-fartøjer. 2.2 Rederen eller dennes
repræsentant vælger frit fra denne liste sømænd til påmønstring og meddeler
Guinea-Bissau navnene på dem, der er blevet opført på besætningslisten. 3. Kontrakter 3.1 Ansættelseskontrakten for
sømænd udfærdiges af rederen eller dennes repræsentant og den pågældende
sømand, der eventuelt kan være repræsenteret af sin fagforening, i samarbejde
med Guinea-Bissau. I kontrakten fastsættes bl.a. påmønstringsdato og -havn. 3.2 Kontrakten sikrer, at sømanden
omfattes af den relevante socialsikringsordning i Guinea-Bissau. I kontrakten
indgår der en livsforsikring, en sygeforsikring og en ulykkesforsikring. 3.3 Underskriverne får hver en
kopi af kontrakten. 3.4 De guinea-bissauiske sømænd er
omfattet af ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i
forbindelse med arbejdet. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse
af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling,
hvad angår beskæftigelse og erhverv. 4. Aflønning af sømænd 4.1 De guinea-bissauiske sømænds
hyre betales af rederne. Den fastsættes, inden der udstedes fiskeritilladelse,
og efter aftale mellem reder eller dennes repræsentant og Guinea-Bissau. 4.2 Hyren må ikke være lavere end
den hyre, der betales til besætninger på guinea-bissauiske fartøjer, eller
lavere end ILO-normerne. 5. Sømændenes
forpligtelser Sømanden melder sig hos føreren af det fartøj,
han skal påmønstre, dagen før den påmønstringsdato, der er fastsat i
kontrakten. Fartøjsføreren giver sømanden meddelelse om påmønstringsdato og
-klokkeslæt. Hvis sømanden ikke møder op på den dato og det klokkeslæt, der er fastsat
for hans påmønstring, betragtes kontrakten med den pågældende sømand som
ophævet. Han erstattes af en anden guinea-bissauisk sømand, idet dette ikke må
forsinke fartøjets afsejling. KAPITEL X Observatører 1. Fiskeriobservation 1.1 Fartøjer med fiskeritilladelse
er omfattet af en fiskeriobservationsordning, der er en del af aftalen. 1.2 For så vidt angår
tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline, holder de to parter
hurtigst muligt samråd med de relevante tredjelande om oprettelse af en ordning
med regionale observatører og om valg af kompetent fiskeriorganisation. 1.3 De øvrige fartøjer tager en
observatør, der er udpeget af Guinea-Bissau, om bord. 2. Udpegede fartøjer og
observatører 2.1 Samtidig med udstedelsen af
fiskeritilladelse meddeler Guinea-Bissau EU og rederen eller denne
repræsentant, hvilke fartøjer og observatører der er udpeget, og hvor længe
observatørerne skal være om bord på de enkelte fartøjer. Guinea-Bissau giver
hurtigst muligt EU og rederen eller dennes repræsentant meddelelse om
eventuelle ændringer med hensyn til de udpegede fartøjer eller observatører. 2.2 Observatøren må ikke opholde
sig længere om bord, end det er nødvendigt for at kunne udføre sine opgaver. 3. Fast finansielt bidrag Ved betalingen af afgiften betaler rederen for
hvert fartøj et fast beløb på 6 000 EUR pr. år, tilpasset pro rata
temporis i forhold til gyldighedsperioden for de udpegede fartøjers
fiskeritilladelse, til Guinea-Bissau. 4. Observatørens løn Observatørens løn og sociale bidrag betales af
Guinea-Bissau. 5. Betingelser for
ombordtagning af observatører 5.1 Betingelserne for
observatørens ombordtagning aftales mellem rederen eller dennes repræsentant og
Guinea-Bissau. 5.2 Observatøren behandles om bord
som officer. Observatørens logi om bord afhænger dog af fartøjet tekniske
struktur. 5.3 Kost og logi om bord betales
af rederen. 5.4 Fartøjsføreren træffer på sit
ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre observatørens fysiske
sikkerhed og psykiske velbefindende. 5.5 Observatøren skal have adgang
til alle faciliteter, der er nødvendige, for at han kan udføre sine opgaver.
Observatøren skal have adgang til kommunikationsmidler, til dokumenter
vedrørende fartøjets fiskeri, bl.a. fiskerilogbog og navigationsbog, og til de
dele af fartøjet, som er direkte knyttet til de observatøropgaver, observatøren
skal udføre. 6. Observatørernes
forpligtelser I den tid, hvor observatøren er om bord,
sørger denne for: a) at træffe passende foranstaltninger til
at undgå at afbryde eller hindre fiskeriet b) at behandle materiel og udstyr om bord
med respekt c) at respektere, at alle dokumenter
vedrørende fartøjet er fortrolige. 7. Ombordtagning og
ilandsætning af observatører 7.1 Observatøren tages om bord i
en havn valgt af rederen. 7.2 Rederen eller denne
repræsentant giver mindst 10 dage før ombordtagning Guinea-Bissau meddelelse
om, på hvilken dato og i hvilken havn observatøren tages om bord. Tages
observatøren om bord i et andet land, afholder rederen hans rejseudgifter til
ombordtagningshavnen. 7.3 Hvis observatøren ikke sættes
i land i en havn i Guinea-Bissau, betaler rederen, hvad det koster for
observatøren at komme tilbage til Guinea-Bissau så hurtigt som muligt. 8. Observatørens opgaver Observatøren har til opgave: a) at observere fartøjets fiskeri b) at kontrollere fartøjets position under
fiskeriet c) at udføre opgaver som led i
videnskabelige programmer, herunder udtagning af biologiske prøver d) at registrere, hvilke fiskeredskaber der
anvendes e) at kontrollere fangstdataene i fiskerilogbogen
for så vidt angår fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone f) at kontrollere bifangstprocenter på
grundlag af bestemmelserne i specifikationsbladene for hver kategori og anslå
udsmid g) mindst én gang om ugen pr. radio at
indberette sine observationer, herunder ombordværende hoved- og bifangster. 9. Observatørens rapport 9.1 Inden observatøren forlader
fartøjet, fremlægger denne en observationsrapport for fartøjsføreren. Føreren
af EU-fartøjet kan anføre eventuelle bemærkninger i observationsrapporten.
Rapporten underskrives af observatøren og fartøjsføreren. Fartøjsføreren får en
kopi af observationsrapporten. 9.2 Observatøren sender sin
rapport til Guinea-Bissau. Data vedrørende fangst og udsmid meddeles til
Guinea-Bissaus videnskabelige institut CIPA, som efter at have behandlet og
analyseret dem forelægger dem for den fælles videnskabelige komité. Tillæg 1 - Formular til ansøgning om fiskerilicens 2 - Fangst- og indsatsstatistikker 3 - Logbog for tunfiskerfartøjer 4 - Elektronisk registrering af fiskeri 5 - Fremsendelse af FOS-meddelelser til
Guinea-Bissau 6 – Specifikationsblade for hver kategori Tillæg
1 FORMULAR TIL ANSØGNING OM FISKERILICENS Forbeholdt myndighederne || Bemærkninger Nationalitet: ………………………………… Licensnummer ……………………………. Underskriftsdato ………………………….. Udstedelsesdato …………………. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... ANSØGER Firmanavn:............................................................................................................................................................................... Handelsregisternummer:....................................................................................................................................................... Den ansvarliges navn
og adresse:...................................................................................................................................... Fødedato og -sted:................................................................................................................................................................. Stilling:..................................................................................................................................................................................... Adresse:.................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Antal beskæftigede:............................................................................................................................................................... Repræsentantens navn
og adresse:.................................................................................................................................... FARTØJ Fartøjstype:........................................................................ Registreringsnummer:............................................................. Nuværende navn:.............................................................. Tidligere
navn:......................................................................... Byggedato og -sted:.............................................................................................................................................................. Oprindelig
nationalitet:.......................................................................................................................................................... Længde:.................................................. Bredde:.......................................................... Dybde:........................................... Bruttotonnage:...................................... Nettotonnage:.............................................. Byggemateriale:...................................................................................................................................................................... Hovedmotorfabrikat:............................................... Type:................................. Maskineffekt
(hk):................................. Skrue: Fast: ¨ Indstillelig: ¨ Skruedyse: ¨ Hastighed:............................................................................................................................................................................... Kaldesignal:........................................................................ Frekvens:.................................................................................. Sporings-,
navigations- og transmissionsudstyr: Radar: ¨ Sonar: ¨ Ekkolod på overtælle, netsonde: ¨ VHF: ¨ BLU: ¨ Satellitnavigation: ¨ Andet...................................... Antal
besætningsmedlemmer:.............................................................................................................................................. OPBEVARING Is: ¨ Is og køling: ¨ Frysning: i lage: ¨ i tør tilstand: ¨ i
nedkølet havvand: ¨ Total kølekapacitet
(fg):........................................................................................................................................................ Indfrysningskapacitet
pr. døgn i tons:............................................................................................................................... Lastrumskapacitet:................................................................................................................................................................. FISKERITYPE A. Demersalt
fiskeri Demersalt
kystfiskeri: ¨ Demersalt
dybvandsfiskeri: ¨ Trawltype: til
blæksprutter: ¨ til
rejer: ¨ til
fisk: ¨ Trawllængde:............................................................ Overtællelængde:............................................................... Maskestørrelse
i fangstpose:............................................................................................................................... Maskestørrelse
ved armene:................................................................................................................................. Trawlingshastighed:.............................................................................................................................................. B. Fiskeri
efter store pelagiske fisk (tunfiskeri) Stangfiskeri: ¨ Antal stænger: ¨ Notfiskeri: ¨ Nettets længde:.................................. Dybde:.................................... Antal
tanke:........................................................................... Kapacitet
i tons:.................................................... C. Langline-
og rusefiskeri ved
overfladen: ¨ ved bunden: ¨ Linelængde:........................................................................... Antal
kroge:........................................................... Antal
liner:............................................................................................................................................................... Antal
ruser:.............................................................................................................................................................. ANLÆG PÅ LAND Adresse og
autorisationsnummer:...................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Firmanavn:............................................................................................................................................................................... Aktiviteter:.............................................................................................................................................................................. Fiskeengroshandel på
hjemmemarkedet: ¨ på
eksportmarkedet: ¨ Engroshandelslicenstype
og -nummer:.............................................................................................................................. Beskrivelse af
behandlings- og opbevaringsanlæg: .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Antal beskæftigede:............................................................................................................................................................... N.B. Sæt kryds i
de relevante rubrikker. Tekniske bemærkninger Autorisation fra statsministeriet Tillæg
2 FISKERIMINISTERIET FANGST-
OG INDSATSSTATISTIKKER Måned: År: Fartøjets navn: || || || Maskineffekt: || || || Fangstmetode: || Nationalitet: || || || Bruttotonnage (BRT): || || || Landingshavn: || Dato || Fiskerizone || Antal træk || Antal fisketimer || Fiskeart Længdegrad || Breddegrad || || || || || || || || I alt 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || I ALT || || || || || || || || || || Tillæg 3 || Fangstmetode || || LOGBOG FOR TUNFISKERFARTØJER || || Langline || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Not || || Fartøjets navn: …………………………………………… Flagstat: ………………………………………. Registreringsnummer: …………………………………… Reder: …………………………………………………….. Adresse: …………………………………………………….. ………………………………………………………………. || Bruttotonnage: ……………………………………. Kapacitet (t): …………………………………….. Fartøjsfører: ………………………………………… Antal besætningsmedlemmer: ……………….. Rapporteringsdato: …………………………………. Rapporteret af: …………………………………. || || || Måned || Dag || År || Havn || || || Trawl || || || || || Udsejling: || || || || || || || || || Andet || || || || || Hjemkomst: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Antal havdage: || || ……… || Antal fiskedage: Antal sæt: || ……………. .…………….. || Fangstrejse nr.: || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Dato || Område || || || Fangst || Agn || Dag/måned || Sæt nr. || Bredde N/S || Længde Ø/V || Vandtemperatur ved overfladen (°C) || Fiskeriindsats Antal kroge || Atlantisk tun Thunnus maccoyi || Gulfinnet tun Thunnus albacares || Storøjet tun Thunnus obesus || Hvidfinnet tun Thunnus alalunga || Sværdfisk Xiphias gladius || Stribet marlin Tetrapturus audax || Sort marlin Makaira indica || Sejlfisk Istiophorus spp. || Bugstribet bonit Katsuwonus pelamis || Diverse arter || I alt pr. dag || Makrelgedde || Blæksprutte || Levende agn || Andet || || || || || || || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || Antal || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Landet vægt (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Tillæg 4 Elektronisk registrering af fiskeri Elektroniske
registrerings- og indberetningssystemer 1. Ethvert EU-fartøj,
der fisker i henhold til denne protokol, skal være udstyret med et elektronisk
registrerings- og indberetningssystem, herefter kaldet ERS-system (ERS -
Electronic Reporting System), som er operationelt og i stand til at registrere
og fremsende data vedrørende fiskeri, herefter kaldet ERS-data, så længe
fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus farvande. Et europæisk fartøj, som ikke
er udstyret med ERS-systemet, eller hvis ERS-system ikke fungerer, må ikke
påbegynde fiskeri i Guinea-Bissaus farvande. 2. Flagmedlemsstaten og Guinea-Bissau sikrer, at deres nationale
fiskeriovervågningscenter (FOS) er udstyret med edb-udstyr og råder over det
programmel, der er nødvendigt til at sikre en automatisk fremsendelse af
ERS-data i det XML-format, der findes på http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm,
og elektronisk lagring af ERS-data i en periode på mindst [3] år. Enhver
ændring eller ajourføring af formatet skal være identificeret og dateret og
træder i kraft efter en frist på 6 måneder. 3. Til fremsendelse
af ERS-data anvendes elektroniske kommunikationsmidler, der forvaltes af
Europa-Kommissionen på EU's vegne. 4. Parterne sikrer,
at ERS-dataene registreres sekventielt. 5. Flagmedlemsstaten
og Guinea-Bissau sikrer, at deres FOS udveksler de navne, elektroniske adresser
og telefon- og faxnumre, der måtte være nyttige. Enhver senere ændring af disse
data meddeles hurtigst muligt. Fremsendelse af
ERS-data 6. Ethvert EU-fartøj,
der fisker i henhold til denne protokol: a) fører en elektronisk logbog for hver dag,
hvor fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus farvande. Hver art angives ved
hjælp af alfa-3-FAO-koden, i kilogram levende vægt eller i givet fald antal
fisk b) meddeler uanset bestemmelserne i kapitel
VII ved hver indsejling i eller udsejling fra Guinea-Bissaus farvande, hvilke
mængder der findes om bord for hver af de arter, der er angivet i
fiskeritilladelsen c) registrerer de fangster, der er taget i
Guinea-Bissaus farvande, for hver art og hvert træk med angivelse af
fangstmængder og udsmid. For de arter, der er angivet i fiskeritilladelsen,
skal fartøjsføreren ligeledes angive, hvis der ikke har fundet fangster sted d) registrerer uanset bestemmelserne i
kapitel V de mængder, der omlades og/eller landes, for hver art e) sender elektronisk ERS-data til sin
flagstats FOC inden kl. 23:59 UTC. 7. Fartøjsføreren har
ansvaret for, at de registrerede og transmitterede ERS-data er nøjagtige. 8. Flagstaten sikrer,
at dens FOC hurtigst muligt sender ERS-dataene til Guinea-Bissaus FOC i
overensstemmelse med de procedurer og i det format, der er angivet under nr. 2.
9. Guinea-Bissaus
FOC: a.
behandler alle ERS-data fortroligt b. sender
ERS-dataene til FOC'en for fartøjets flagstat senest 48 timer efter, at hver
omladning og/eller landing er afsluttet. Tekniske fejl 10. Et EU-fartøjs flagstat sikrer, at
fartøjsføreren, rederen eller dennes repræsentant hurtigst muligt underrettes
om enhver teknisk fejl i ERS-systemet på det pågældende fartøj. 11. Hvis der opstår
en teknisk fejl i ERS-systemet, sikre fartøjsføreren og/eller rederen, at
ERS-systemet repareres eller udskiftes inden på en frist på [en måned], efter
at fejlen er opstået. 12. Ethvert
EU-fartøj, der fisker med et defekt ERS-system, sender hver dag inden kl. 23.59
UCT ERS-dataene til sin flagstat ved hjælp af enhver anden form for elektronisk
kommunikationsmiddel, der er til rådighed. Manglende
modtagelse af ERS-data 13. Guinea-Bissaus FOC underretter hurtigst muligt
den kompetente flagstats FOC og EU om enhver afbrydelse i fremsendelsen af
ERS-data fra et EU-fartøj, som fisker i henhold til denne protokol. 14. Straks efter modtagelsen af denne underretning
undersøger flagstatens FOC hurtigst muligt, hvorfor ERS-dataene ikke er blevet
sendt, og træffer passende foranstaltninger for at løse problemet. Flagstatens FOC underretter hurtigst muligt
Guinea-Bissaus FOC og EU om de identificerede årsager og de foranstaltninger,
der er truffet til at løse problemet. 15. Flagstatens FOC sender hurtigst muligt de
manglende ERS-data til Guinea-Bissaus FOC. 16. Hvis Guinea-Bissaus FOC er ude af drift,
meddeler Den Europæiske Union på månedsbasis Guinea-Bissau de aggregerede
ERS-data for de europæiske fartøjer, der har fisket i Guinea-Bissaus farvande. Tillæg
5 Fremsendelse af FOS-meddelelser til Guinea-Bissau Dataelement || Feltkode || Obligatorisk /fakultativ || Bemærkninger Record påbegyndt || SR || O || Systemdata – viser, at ny record starter Adresse || AD || O || Meddelelsesdata - modtagerens Alfa-3-ISO-landekode Afsender || FR || O || Meddelelsesdata - afsenderens Alfa-3-ISO-landekode Record-nummer || RN || F || Meddelelsesdata – underretningens serienummer i det relevante år Record-dato || RD || F || Meddelelsesdata – transmissionsdato Record-klokkeslæt || RT || F || Meddelelsesdata – transmissionsklokkeslæt Meddelelsestype || TM || O || Meddelelsesdata – meddelelsestype "ENT", "POS" eller "EXI" Fartøjets navn || NA || F || Fartøjets navn Eksternt registreringsnummer || XR || F || Fartøjsdata – fartøjets havnekendingsbogstaver og –nummer på siden af fartøjet Radiokaldesignal || RC || O || Fartøjsdata – fartøjets internationale radiokaldesignal Fartøjsførers navn || MA || O || Fartøjsførerens navn Internt referencenummer || IR || O || Fartøjsdata - entydigt fartøjsnummer i form af flagstatens Alfa-3-ISO-landekode efterfulgt af et nummer Breddegrad || LT || O || Positionsdata – position ± 99.999 (WGS-84) Længdegrad || LG || O || Positionsdata – position ± 999.999 (WGS-84) Fart || SP || O || Positionsdata – fartøjets fart i knob med én decimal Kurs || CO || O || Positionsdata – fartøjets kurs på en 360°-skala Dato || DA || O || Positionsdata – UTC-dato for position (ÅÅÅÅMMDD) Klokkeslæt || TI || O || Positionsdata – UTC-klokkeslæt for position (TTMM) Record afsluttet || ER || O || Systemdata - viser, at record er afsluttet Format Transmission af data struktureres således: - en dobbelt skråstreg (//) og bogstaverne
"SR" angiver starten på en meddelelse - en dobbelt skråstreg (//) og en feltkode
angiver starten på et dataelement - der anvendes en enkelt skråstreg (/) som
separator mellem feltkode og data - datapar adskilles ved et mellemrum - bogstaverne "ER" og en dobbelt
skråstreg (//) angiver record afsluttet. Tillæg
6 SPECIFIKATIONSBLAD 1 – FISKERITYPE 1: FRYSETRAWLERE TIL FISKERI EFTER FISK OG BLÆKSPRUTTER 1. Fiskerizone Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. 2. Tilladte fiskeredskaber 2.1 Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber. 2.2 Det er tilladt at anvende bomtrawl. 2.3 Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm. 2.4 Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen. 3. Mindste tilladte maskestørrelse 70 mm 4. Bifangster Efter Guinea-Bissaus lovgivning: 4.1 Fartøjer til fiskefangst må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 9 % krebsdyr og 9 % blæksprutter om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone. 4.2 Fartøjer til blækspruttefiskeri må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 9 % krebsdyr om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone. 4.3 Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning. 4.4 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at justere den tilladte bifangstprocent på grundlag af en henstilling fra den fælles videnskabelige komité. 5. Tilladt tonnage/afgifter 5.1 Tilladt tonnage (BRT) || 3 500 BRT pr. år 5.2 Afgifter i EUR pr. BRT || 256 EUR pr. BRT pr. år I tilfælde af kvartalsvise eller halvårlige licenser beregnes gebyrerne pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis [4] % eller [2,5] %. SPECIFIKATIONSBLAD 2 – FISKERITYPE 2: REJETRAWLERE 1. Fiskerizone Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. 2. Tilladte fiskeredskaber 2.1 Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber. 2.2 Det er tilladt at anvende bomtrawl. 2.3 Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm. 2.4 Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen. 3. Mindste tilladte maskestørrelse 50 mm 4. Bifangster Efter Guinea-Bissaus lovgivning: 4.1 Rejetrawlere må ved afslutningen af en fangstrejse højst have 50 % blæksprutter og fisk om bord af de samlede fangster taget i Guinea-Bissaus fiskerizone. 4.2 Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning. 4.3 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at justere den tilladte bifangstprocent på grundlag af en henstilling fra den fælles videnskabelige komité. 5. Tilladt tonnage/afgifter 5.1 Tilladt tonnage (BRT) || 3 700 BRT pr. år 5.2 Afgifter i EUR pr. BRT || 344 EUR pr. BRT pr. år I tilfælde af kvartalsvise eller halvårlige licenser beregnes gebyrerne pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis [4] % eller [2,5] %. SPECIFIKATIONSBLAD 3 – FISKERITYPE 3: STANGFARTØJER TIL TUNFISKERI 1. Fiskerizone: 1.1 Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. 1.2 Stangfiskerfartøjer til tunfiskeri har desuden tilladelse til at fange levende agn til deres fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone. 2. Tilladte fiskeredskaber: 2.1 Stænger 2.2 Noter med levende agn: 16 mm 3. Bifangster: 3.1 I henhold til konventionen om beskyttelse af migrerende arter og ICCAT's resolutioner er fiskeri efter brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), hammerhaj af Sphyrnidae-familien (undtagen huehammerhaj), oceanisk hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) og silkehaj (Carcharhinus falciformis) forbudt. Fiskeri efter sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) er forbudt. 3.2 De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at ajourføre denne liste på grundlag af videnskabelige anbefalinger. 4. Tilladt tonnage/afgifter: 4.1 Yderligere afgift pr. ton fangst || 25 EUR/t 4.2 Fast årlig afgift: || 550 EUR for 22 tons pr. fartøj 4.3 Antal fartøjer med fiskeritilladelse || 12 fartøjer SPECIFIKATIONSBLAD 4 – FISKERITYPE 4: NOTFARTØJER MED FRYSEANLÆG TIL TUNFISKERI OG LANGLINEFARTØJER 1. Fiskerizone: Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. 2. Tilladte fiskeredskaber: Not + flydeline 3. Bifangster: I henhold til konventionen om beskyttelse af migrerende arter og ICCAT's resolutioner er fiskeri efter brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), hammerhaj af Sphyrnidae-familien (undtagen huehammerhaj), oceanisk hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) og silkehaj (Carcharhinus falciformis) forbudt. Fiskeri efter sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) er forbudt. De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for at ajourføre denne liste på grundlag af videnskabelige anbefalinger. 4. Tilladt tonnage/afgifter: 4.1 Yderligere afgift pr. ton fangst || 35 EUR/t 4.2 Fast årlig afgift: || 3 500 EUR for 100 tons pr. fartøj 4.3 Antal fartøjer med fiskeritilladelse || 28 fartøjer Begrebet
fangstrejse: I forbindelse med
dette tillæg defineres varigheden af et europæisk fartøjs fangstrejse således: - perioden mellem
indsejling i og udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone eller - perioden mellem
indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og omladning eller - perioden mellem
indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og landing i Guinea-Bissau. FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS
RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e)
politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets
art 1.4. Mål
1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.6. Varighed
og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
2.1. Bestemmelser
om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e)
udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle
ramme 3.2. Anslåede
virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede
virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger
for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger
for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med
indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjemands bidrag
til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS
RAMME 1.1. Forslagets/initiativets
betegnelse Forslag
til Rådets afgørelse om indgåelse af protokollen mellem Den Europæiske Union og
Republikken Guinea-Bissau om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den
finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem de
to parter. 1.2. Berørt(e) politikområde(r)
inden for ABM/ABB-strukturen[7] 11.
– Maritime anliggender og fiskeri 11.03
- Internationalt fiskeri og havret 1.3. Forslagets/initiativets art ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[8] X Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse
af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning
af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens
flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Forhandlinger
om og indgåelse af fiskeriaftaler med tredjelande opfylder det generelle mål om
at opretholde og beskytte EU-fiskerflådens fiskeri, herunder fjernfiskerflådens
fiskeri, og at udvikle partnerskabsforbindelser for at fremme en bæredygtig
udnyttelse af fiskeressourcerne uden for EU-farvandene, samtidig med at der
tages hensyn til de miljømæssige, sociale og økonomiske aspekter. Med
fiskeripartnerskabsaftalerne sikres der ligeledes sammenhæng mellem
principperne for den fælles fiskeripolitik og de forpligtelser, der er indgået
i forbindelse med andre EU-politikker (en bæredygtig udnyttelse af tredjelandes
ressourcer, bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri
(IUU-fiskeri), integration af partnerlande i den globale økonomi og en bedre
fiskeriforvaltning både politisk og finansielt). 1.4.2. Specifikke mål og berørte
ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. 1 At
bidrage til et bæredygtigt fiskeri uden for EU's farvande, at fastholde en
europæisk tilstedeværelse i fjernfiskeriet og at beskytte den europæiske
fiskerisektors og forbrugernes interesser ved at forhandle om og indgå
fiskeripartnerskabsaftaler med kyststater i tråd med øvrige EU-politikker. Berørte AMB/ABB-aktiviteter Maritime
anliggender og fiskeri, internationalt fiskeri og havret, internationale
fiskeriaftaler (budgetpost 11.0301) 1.4.3. Forventede resultater og
virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet
forventes at få for modtagerne/målgruppen. Protokollens
indgåelse bidrager til at opretholde EU-fiskerfartøjernes fiskerimuligheder i
Guinea-Bissaus fiskerizoner. Protokollen
medvirker ligeledes til at forbedre forvaltningen og bevarelsen af
fiskeressourcerne i kraft af den finansielle støtte (sektorstøtte) til
gennemførelsen af årlige og flerårige programmer, som partnerlandene vedtager
på nationalt niveau. 1.4.4. Virknings- og
resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af
forslagets/initiativets gennemførelse. Fiskerimulighedernes
udnyttelsesgrad (procentvis andel af fiskeritilladelser, som udnyttes, i
forhold til de muligheder, protokollen giver) Indsamling
og analyse af fangstdata og analyse af aftalens handelsmæssige værdi Bidrag
til beskæftigelse og merværdi i EU og til stabilisering af EU-markedet
(kumuleret niveau med andre fiskeripartnerskabsaftaler) Antal
tekniske møder og møder i Den Blandede Komité. 1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på
kort eller lang sigt Protokollen
for perioden 2011-2012 udløber den 15. juni 2012. Det er forudset, at den nye
protokol anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen. Sideløbende med
nærværende procedure er der iværksat en procedure for vedtagelse af Rådets
afgørelse om midlertidig anvendelse af protokollen. I
den nye protokol fastsættes rammerne for EU-flådens fiskeriaktiviteter,
herunder at rederne fortsat vil kunne opnå tilladelser til at fiske i
Guinea-Bissaus fiskerizoner. Desuden styrker den nye protokol samarbejdet
mellem EU og Guinea-Bissau med henblik på at fremme udviklingen af en bæredygtig
fiskeripolitik. Den indeholder bl.a.
bestemmelser om fartøjsovervågning ved hjælp af FOS og elektronisk fremsendelse
af fangstdata. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra
EU's side Hvis
EU ikke indgår den nye protokol, vil der i stedet blive indgået private
aftaler, som ikke sikrer et bæredygtigt fiskeri. EU håber også, at
Guinea-Bissau i kraft af denne protokol fortsat vil samarbejde effektivt med EU
om bæredygtigt fiskeri. Med
de midler, som afsættes i protokollen, får Guinea-Bissau desuden mulighed for
at videreføre den strategiske planlægning af gennemførelsen af sin
fiskeripolitik. 1.5.3. Erfaringer fra lignende
foranstaltninger På
baggrund af underudnyttelsen af den foregående protokol har parterne reduceret
fiskerimulighederne. Den dertil knyttede handelsværdi er dog opjusteret for at
tage hensyn til fangstmængde pr. indsatsenhed (cpue) og prisudviklingen. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante
instrumenter og eventuel synergivirkning De
midler, der udbetales i medfør af fiskeripartnerskabsaftaler, udgør fungible
indtægter på partnertredjelandets budget. Dog er øremærkning af en del af disse
midler til gennemførelse af foranstaltninger inden for rammerne af landets
sektorpolitik en betingelse for indgåelsen af og opfølgningen på
fiskeripartnerskabsaftaler. Disse finansielle ressourcer kan forenes med andre
finansieringskilder fra andre internationale bidragydere til gennemførelse af
projekter og/eller programmer, der udføres på nationalt plan i fiskerisektoren. 1.6. Varighed og finansielle
virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed –
X Forslag/initiativ i kraft fra datoen for
undertegnelsen af protokollen for en periode på 3 år. –
X Finansielle virkninger fra 2012 til 2014. ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset
varighed –
Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til
ÅÅÅÅ –
derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r)[9] X Direkte central forvaltning ved
Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: –
¨ gennemførelsesorganer –
¨ organer oprettet af Fællesskaberne[10] –
¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver –
¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i
henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. finansforordningens artikel 49 ¨ Delt forvaltning
sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning
sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere forvaltningsmetoder,
gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
2.1. Bestemmelser om kontrol og
rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Kommissionen
(GD MARE i samarbejde med fiskeriattachéen i Dakar og EU's delegation i Bissau)
sørger for løbende at overvåge gennemførelsen af denne protokol, især hvad
angår aktørernes udnyttelse af fiskerimulighederne og fangststatistikker. Ved
fiskeripartnerskabsaftalen er der desuden fastsat mindst ét møde hvert år i Den
Blandede Komité, hvor Kommissionen mødes med tredjelandet for at drøfte
aftalens og protokollens gennemførelse og eventuelt tilpasse planlægningen og i
givet fald den finansielle modydelse. 2.2. Forvaltnings- og
kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici En
fiskeriprotokol er forbundet med visse risici, f.eks. i forbindelse med de
midler, der skal bruges til at finansiere fiskeripolitikken (sekundær
planlægning). 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Det
er fastsat, at der skal føres en dialog om planlægningen og gennemførelsen af
sektorpolitikken. Den fælles analyse af resultater, der er nævnt i punkt 2.1,
udgør også en del af disse kontrolmetoder. I
protokollen fastsættes der derudover specifikke suspensionsklausuler, som
anvendes på visse betingelser og under nærmere bestemte omstændigheder. 2.3. Foranstaltninger til
forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses-
og beskyttelsesforanstaltninger. Kommissionen
bestræber sig for at holde en politisk dialog og samråd i gang for at forbedre
forvaltningen af aftalen og øge EU's bidrag til en bæredygtig
ressourceforvaltning. Under alle omstændigheder gælder Kommissionens normale
budgetmæssige og finansielle regler og procedurer for alle Kommissionens
udbetalinger i henhold til fiskeripartnerskabsaftaler. Det betyder, at man
bl.a. entydigt kan identificere de bankkonti, som den finansielle modydelse til
tredjelandet overføres til. I den foreliggende protokol fastslås det i artikel
2, stk. 6, at den samlede finansielle modydelse indbetales på en særlig konto,
som statskassen opretter i et pengeinstitut, der anvises af Guinea-Bissaus
myndigheder. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i
budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som
udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse …………………………………] || OB/ IOB ([11]) || fra EFTA-lande[12] || fra kandidat-lande[13] || fra tredjelande || iht. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) 2 || 11.0301 Internationale fiskeriaftaler || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ · Nye budgetposter, der er søgt om (finder ikke anvendelse) I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige
finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse …………………………………] || OB/ IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat-lande || fra tredjelande || iht. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) || [XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ 3.2. Anslåede virkninger for
udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede
virkninger for udgifterne i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 2 || Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer GD: MARE || || || År N[14] 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT Aktionsbevillinger || || || || || || || || Budgetpostens nummer: 11.0301 || Forpligtelser || (1) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalinger || (2) || 9,200[15] || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1a) || || || || || || || || Betalinger || (2a) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[16] || || || || || || || || Budgetpostens nummer || || (3) || || || || || || || || Bevillinger I ALT til GD MARE || Forpligtelser || =1+1a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Betalinger || =2+2a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Aktionsbevillinger I ALT[17] || Forpligtelser || (4) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalinger || (5) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0 || 0 || 0 || || || || || 0 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 2 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Betalinger || =5+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af
forslaget/initiativet: (finder ikke anvendelse) Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || || Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || || Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration i mio. EUR (3 decimaler) || || || År N 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT GD: MARE || Menneskelige ressourcer || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332 Andre administrationsudgifter || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 I ALT GD MARE || || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 i mio. EUR (3 decimaler) || || || År N[18] 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 Betalinger || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 3.2.2. Anslåede virkninger for
aktionsbevillingerne – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af
aktionsbevillinger. –
X Forslaget/initiativet
medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || År N 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT RESULTATER Type resultater[19] || Resultaternes gnsntl. omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Sam-lede resul-tater (antal) || Samlede omkostninger SPECIFIKT MÅL NR 1[20]: || || || || || || || || || || || || || || || || Licenser til tunfiskerfartøjer || Tonnage || 65 EUR/t || 2500 || 0,163 || 2500 || 0,163 || 2500 || 0.163 || || || || || || || || || || Trawlerlicenser || Licenspris || 838,4 EUR/BRT || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || || || || || || || || || || Sektorstøtte || || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL NR. 2: || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || 3.2.3. Anslåede virkninger for
administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé –
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af
administrationsbevillinger. –
X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af
administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3
decimaler) || År N[21] 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332 Andre administrationsudgifter || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0.093 || 0.093 || 0.093 || 0.093 || || || || 0,372 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[22] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 0,019 || 0,019 || 0,019 || 0,019 || || || || 0,076 Andre administrationsudgifter || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || || 0,024 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || || || 0,100 I ALT || 0,118 || 0,118 || 0,118 || 0,118 || || || || 0,472 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige
ressourcer –
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige
ressourcer. –
¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer
som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst
én decimal) || || År N 2012 || År N+1 2013 || År N+2 2014 || År N+3 2015 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || || XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 0,55 || 0,55 || 0,55 || 0,55 || || || || XX 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: FTE)[23] || || XX 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) || || || || || || || || XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og UED i delegationerne) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || || || XX 01 04 yy[24] || - i hovedsædet[25] || || || || || || || || - i delegationerne || || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, UNE, V - indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, UNE, V - direkte forskning) || || || || || || || || 11010404 (KA, attaché med ansvar for opfølgning af gennemførelsen af sektorpolitikken) || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || || || I ALT || 0,9 || 0,9 || 0,9 || 0,9 || || || XX angiver det berørte politikområde eller
budgetafsnit. Personalebehovet vil blive
dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen,
og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere
bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige
tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Forvaltning af (gen)forhandlingsprocessen vedrørende fiskeripartnerskabsaftaler og institutionernes godkendelse af forhandlingsresultaterne samt forvaltning af eksisterende fiskeripartnerskabsaftaler, herunder løbende finansiel og operationel overvågning, og administration af licenser 1 sagsbehandler GD MARE + kontorchef/stedfortrædende kontorchef + sekretariat: anslås til i alt 0,65 person pr. år Beregning af omkostninger: 0,65 person pr. år x 127 000 EUR pr. år = 82 550 EUR => 0,083 mio. EUR Eksternt personale || Opfølgning af gennemførelsen af sektorstøtten – KA ved delegation (Senegal): anslås til i alt 0,3 person pr. år Beregning af omkostninger: 0,25 person pr. år x 64 000 EUR pr. år = 19 200 EUR => 0,019 mio. EUR 3.2.4. Forenelighed med indeværende
flerårige finansielle ramme –
X Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende
flerårige finansielle ramme –
¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde
i den flerårige finansielle ramme Der redegøres for omlægningen med angivelse af de
berørte budgetposter og beløbenes størrelse. –
¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes,
eller at den flerårige finansielle ramme revideres[26] Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte
udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5. Tredjemands bidrag til
finansieringen –
X Forslaget indeholder ikke bestemmelser om
samfinansiering med tredjemand –
Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om
samfinansiering, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (3 decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || || 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne –
X Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger
for indtægterne –
¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: –
¨ for egne indtægter –
¨ for diverse indtægter i mio. EUR (3 decimaler) Indtægtspost på budgettet: || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[27] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || For diverse indtægter,
der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der
påvirkes. Det oplyses, hvilken
metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne. [1] Vedtaget
den 20. oktober 2011 af Rådet (landbrug og fiskeri). [2] EUT C af
…, s. . [3] EUT L 75
af 18.3.2008, s. 49. [4] EUT C … [5] Teksten
til protokollen er offentliggjort i EUT … sammen med afgørelsen om
undertegnelse. [6] Datoen
for protokollens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende
på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet. [7] ABM:
Activity Based Management (aktivitetsbaseret ledelse) - ABB: Activity Based
Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [8] Jf.
artikel 49, stk. 6, litra a) eller b), i finansforordningen. [9] Forklaringer
vedrørende forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordningen findes på
webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [10] Organer
omhandlet i finansforordningens artikel 185. [11] OB =
opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger. [12] EFTA: Den
Europæiske Frihandelssammenslutning. [13] Kandidatlande
og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan. [14] År N er
det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder. [15] Da
betalingen først kan finde sted efter Parlamentets godkendelse, bliver den
muligvis først foretaget i 2013. [16] Teknisk
og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af
EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning,
direkte forskning. [17] Den
finansielle modydelse består af: a) 6 200 000 EUR for adgangsret til
Guinea-Bissaus fiskerizone samt b) 3 000 000 EUR i støtte til
udvikling af Republikken Guinea-Bissaus fiskeripolitik. [18] År N er
det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder. [19] Resultater
er de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres (f.eks. antal finansierede
studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.). [20] Som
beskrevet i del 1.4.2., "Specifikke mål …" [21] År N er
det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder. [22] Teknisk
og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af
EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning,
direkte forskning. [23] KA:
kontraktansatte, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter,
V: vikarer, UED: unge eksperter ved delegationerne. [24] Delloft
for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster). [25] Angår især
strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
(ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [26] Jf. punkt
19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [27] Med hensyn
til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene
netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er
fratrukket.