Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 /* KOM/2011/0607 endelig - 2011/0268 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Ledigheden og de fortsat høje tal for
fattigdom gør det nødvendigt at skride ind på EU-niveau såvel som på nationalt
niveau. Næsten 23 millioner mennesker står i dag uden arbejde, og mere end 113
mio. skønnes at leve med risiko for fattigdom eller social udelukkelse. Sociale
spørgsmål og beskæftigelsesspørgsmål ligger de europæiske borgere meget på
sinde, og folk forventer mere af Unionen på området. Unionen står over for
yderligere udfordringer i form af mangel på kvalificeret arbejdskraft,
utilfredsstillende resultater af den aktive arbejdsmarkedspolitik og
uddannelsessystemer, social udelukkelse af marginaliserede grupper samt
arbejdskraftens lave mobilitet. Der er behov for både politiske initiativer og
konkrete støtteforanstaltninger. Mange af disse problemer er blevet forstærket
af den finansielle og økonomiske krise, den demografiske udvikling og
migrationstendenserne og de hurtige teknologiske omvæltninger. Medmindre der
sættes effektivt ind over for dem, kommer de til at udgøre en stor udfordring
for social samhørighed og konkurrenceevne. Det er derfor afgørende, at vækstfremmende
investeringer i infrastruktur, regional konkurrenceevne og erhvervsudvikling
ledsages af foranstaltninger, der understøtter en bæredygtig jobskabelse inden
for arbejdsmarkedspolitik, uddannelse og erhvervsuddannelse, social
integration, arbejdstageres, virksomheders og iværksætteres tilpasningsevne
samt den forvaltningsmæssige kapacitet. Den Europæiske Socialfond (ESF) støtter politikker
og prioriteter med henblik på at opnå fremskridt med hensyn til fuld
beskæftigelse, forbedret kvalitet og produktivitet på arbejdspladsen, forbedret
geografisk og faglig mobilitet blandt arbejdstagere i Unionen, forbedrede
uddannelsessystemer og styrkelse af den sociale integration for dermed at
bidrage til økonomisk, social og territorial samhørighed. Da ESF bør være i fuld overensstemmelse med
Europa 2020-strategien og dennes overordnede mål, bør fonden understøtte den
politik, der føres af medlemsstaterne inden for de integrerede retningslinjer,
der vedtages i henhold til traktatens artikel 121 og artikel 148, stk. 4, og
henstillingerne angående de nationale reformprogrammer. Ved at der fastsættes
mindsteandele og -beløb for ESF som en af strukturfondene, sikres det, at
omfanget af investeringer, som er direkte målrettet europæiske borgere,
afspejler Unionens prioriteter i tilstrækkelig grad. ESF vil også yde et værdifuldt bidrag til
andre vigtige prioriteter i Europa 2020-strategien, såsom styrkelse af vores
investering i forskning og innovation, forbedret adgang til og brug af
informations- og kommunikationsteknologier, øget konkurrenceevne i små og
mellemstore virksomheder, støtte til overgangen til en lavemissionsøkonomi,
miljøbeskyttelse og fremme af en bæredygtig ressourceudnyttelse. ESF vil
samarbejde med det nye integrerede program for sociale forandringer og
innovation. Sammen vil de danne et omfattende europæisk initiativ angående
beskæftigelse og social integration. 2. RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE
PARTER OG AF KONSEKVENSANALYSER Ved udarbejdelsen af dette forslag er der taget
hensyn til resultaterne af de offentlige høringer om 5. situationsrapport om
økonomisk og social samhørighed[1],
gennemgangen af EU-budgettet[2]
og forslagene til den flerårige finansielle ramme[3]. Den offentlige høring om den femte
samhørighedsrapports konklusioner fandt sted mellem den 12. november 2010 og
den 31. januar 2011 og blev afrundet med et samhørighedsforum. Der indkom i alt
444 bidrag. Der indkom besvarelser fra medlemsstaterne, regionale og lokale
myndigheder, arbejdsmarkedets parter, europæiske interesseorganisationer,
ikke-statslige organisationer, borgere og andre aktører. Høringen affødte en
række spørgsmål om den fremtidige samhørighedspolitik. Et resumé af
resultaterne blev offentliggjort den 13. maj 2011[4]. Desuden blev der tilrettelagt særlige
konferencer og seminarer om ESF's fremtid. I juni 2010 deltog mere end 450
højtstående repræsentanter fra offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter
og civilsamfundet på europæisk og nationalt niveau såvel som fra tredjelande i
konferencen "ESF og Europa 2020". Desuden fandt et seminar om ESF's
fremtid med deltagelse af ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets
parter sted i december 2010. Den 7 oktober 2010 vedtog Europa-Parlamentet
en beslutning om den fremtidige samhørighedspolitik og ESF[5]. Europa-Kommissionen har også
anmodet om og modtaget sonderende udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og
Sociale Udvalg[6]
og Regionsudvalget[7]. ESF-udvalgets ad hoc‑gruppe om Den
Europæiske Socialfonds fremtid, der er en uformel gruppe af eksperter fra
medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter, ydede ekspertrådgivning.
Ad hoc-gruppen holdt møde 7 gange i perioden december 2009 til marts 2011.
Desuden blev der nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter for medlemsstaterne
for at drøfte fælles indikatorer. Den afholdt møde fire gange og fastlagde
grundlaget for de foreslåede indikatorer. ESF-udvalget afgav egne udtalelser om
ESF's fremtid på sine møder den 3. juni 2010 og 10. marts 2011. Både
Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og Udvalget for Social Beskyttelse (SPC) afgav også specifikke
udtalelser i henholdsvis januar og marts 2011. Resultaterne af de efterfølgende evalueringer,
der er foretaget for programmerne for 2000-2006, og en bred vifte af
undersøgelser blev anvendt som input. Der er foretaget en specifik
konsekvensanalyse af ESF-forordningen som led i en pakke på tre
konsekvensanalyser, der også omfatter forordningerne om EFRU og
Samhørighedsfonden og konsekvensanalysen vedrørende den generelle forordning
for ESF, EFRU og Samhørighedsfonden. Konsekvensanalysen af ESF-forordningen berørte
i hovedsagen instrumentets anvendelsesområde og et særligt aspekt med hensyn
til forenkling. Desuden drøftedes samspillet mellem og komplementariteten med
de finansielle instrumenter, der er til rådighed for Kommissionens
generaldirektorat for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold
og inklusion, navnlig ESF, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen
og Progress-programmet, Eures og mikrofinansieringsfaciliteten under Progress. Der er meget bred opbakning til ESF's rolle.
ESF anses for at tilvejebringe betydelig europæisk merværdi, idet den giver
medlemsstaterne og regionerne mulighed for at tage fat på centrale europæiske
prioriteter med europæisk finansiering. Fonden anses for en væsentlig
byggesten, der benyttes til at imødegå de vigtigste udfordringer, som
europæiske borgere må imødese, og skabe fremskridt i henseende til opfyldelsen
af målene i Europa 2020-strategien. Fokusering på hovedudfordringerne og på
Rådets henstillinger ses generelt som en vigtig forudsætning for støttens
effektivitet. Der er også behov for at gøre støtten og den tilknyttede
revisionsbyrde mindre kompleks, især når det gælder mindre støttemodtagere. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD Den Europæiske Socialfond (ESF) er oprettet
ved artikel 162 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
Timingen af den fornyede gennemgang af EU-støtte til at fremme samhørighed
hænger sammen med forslaget til en ny flerårig finansiel ramme, jf.
Kommissionens arbejdsprogram. Dette forslag til forordning bygger på artikel
164 i TEUF. Ved Rådets forordning (EU) nr. […] opstilles rammerne for
strukturfondenes og Samhørighedsfondens indsats, og der fastsættes navnlig
tematiske mål, principper og regler for programmering, overvågning og
evaluering samt forvaltning og kontrol. Inden for denne overordnede ramme defineres
ESF's formål og anvendelsesområde i nærværende forslag tillige med de
tilknyttede investeringsprioriteter, hvormed der tages højde for tematiske mål,
og der fastsættes specifikke bestemmelser om operationelle programmer, som
medfinansieres af ESF, og om støtteberettigede udgifter. ESF vil arbejde inden for rammerne af artikel
174 i TEUF, hvori Den Europæiske Union opfordres til at styrke sin økonomiske,
sociale og territoriale samhørighed og fremme en harmonisk udvikling af Unionen
som helhed ved at mindske forskellene mellem de forskellige regioners
udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede regioner. I EU's budgetrevision er det fremhævet, at:
"EU's budget bør derfor bruges til at finansiere fælles offentlige goder,
som medlemsstaterne og regionerne ikke kan finansiere selv, eller som EU kan
sikre bedre"[8].
Nærværende forslag overholder subsidiaritetsprincippet, eftersom opgaverne for
ESF er fastsat i traktaten, og politikken gennemføres i overensstemmelse med
princippet om delt forvaltning og under hensyntagen til den institutionelle
kompetence i medlemsstaterne og regionerne. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Kommissionens forslag til en flerårig finansiel
ramme omfatter et forslag på 376 mia. EUR til samhørighedspolitikken i perioden
2014-2020. Foreslået budget 2014-2020 || Mia. EUR || ESF's mindste andel || Deraf følgende mindstebeløb for ESF Mia. EUR Mindre udviklede regioner Overgangsregioner Mere udviklede regioner Territorialt samarbejde Samhørighedsfonden Ekstra tildeling til tyndtbefolkede områder og randområder || 162.6 38.9 53.1 11.7 68.7 0.926 || 25 % 40 % 52 % - - - || 40.7 15.6 27.6 - - - "Netforbindelser i Europa" inden for transport, energi og ikt || 40 mia. EUR (med yderligere 10 mia. EUR øremærket i Samhørighedsfonden) || - || *Alle tal i faste
2011-priser Med henblik på at øge fondenes bidrag til indsatsen
for at virkeliggøre de overordnede mål i Europa 2020-strategien fastsættes
mindste andele for ESF for hver kategori af regioner, som er defineret i
forslaget om en generel forordning. Dette har til følge, at ESF's mindste andel
i alt vil blive 25 % af budgettet til samhørighedspolitikken (idet
tildelingen til "Netforbindelser i Europa" er undtaget), dvs. 84 mia.
EUR. Den angivne mindste ESF-tildeling indbefatter budgettet (2,5 mia. EUR) for
et kommende forslag fra Kommissionen om fødevarebistand til de socialt dårligst
stillede. 5. RESUMÉ
AF INDHOLDET AF FORORDNINGEN Det foreslås i udkastet til ESF-forordningen
for 2014-2020, at ESF's anvendelsesområde målrettes fire "tematiske
mål" i hele Den Europæiske Union: i) fremme af beskæftigelse og arbejdskraftens
mobilitet; ii) investering i uddannelse, færdigheder og livslang læring; iii)
fremme af social integration og fattigdomsbekæmpelse; iv) styrkelse af den
institutionelle kapacitet og effektiv offentlig forvaltning. Hver tematisk
målsætning er omsat i interventionskategorier eller
"investeringsprioriteter". Desuden bør ESF også bidrage til at
opfylde andre tematiske mål som f.eks. at støtte overgangen til en
klimaresistent og ressourceeffektiv økonomi med et lavt CO2-emissionsniveau,
udnytte informations- og kommunikationsteknologi bedre, fremme forskning,
teknologisk udvikling og innovation og styrke konkurrenceevnen i små og
mellemstore virksomheder. Det er nødvendigt at koncentrere
finansieringen for at nå tilstrækkelige og påviselige resultater. For at sikre
denne koncentration foreslås det, at –
støtte til forvaltningskapacitet bør begrænses til
medlemsstater, som har mindre udviklede regioner, eller som er berettiget til
støtte fra Samhørighedsfonden –
mindst 20 % af ESF-tildelingen bør afsættes
til "fremme af social integration og fattigdomsbekæmpelse" –
operationelle programmer bør koncentrere
finansieringen om et begrænset antal "investeringsprioriteter". Endvidere tydeliggøres og styrkes ESF's bidrag
til EU's tilsagn om at fjerne uligheder mellem mænd og kvinder og hindre
forskelsbehandling i udkastet til forordning. Medlemsstaterne bør kombinere en
solid integrering af kønsaspektet med særlige foranstaltninger for at fremme
ligestillingen mellem mænd og kvinder og ikke-forskelsbehandling. Ligeledes tilsigtes det i udkastet til
forordning at styrke den sociale innovation og tværnationalt samarbejde i ESF
med et incitament i form af en højere medfinansieringssats for prioriteter i
relation til disse, særlige programmerings- og overvågningsordninger og en
styrket rolle til Kommissionen i forbindelse med udveksling og formidling af
god praksis, fælles foranstaltninger og resultater i hele Unionen. I udkastet til forordning foreslås
minimumsstandarder for kvalitet og et sæt obligatoriske fælles indikatorer for
overvågnings- og evalueringssystemer. Derved bør det sikres, at overvågningen
frembringer solide og pålidelige data, som let kan sammenlægges på EU-plan, og
at evalueringen er målrettet mod at vurdere ESF-støttens effektivitet og
resultater. I udkastet til forordning tillægges det stor
betydning, at arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige organisationer
inddrages i programmeringen og gennemførelsen af ESF's prioriteter og
foranstaltninger. Til dette formål opfordres der i udkastet til forordning til,
at en passende del af ESF-midlerne afsættes til kapacitetsopbygning hos
arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige organisationer i mindre udviklede
regioner og lande. Fælles aktiviteter, der gennemføres af arbejdsmarkedets
parter, vil også modtage støtte i betragtning af deres afgørende rolle inden
for beskæftigelse, uddannelse og social integration. I samme ånd foreslås i udkastet til forordning
et begrænset antal særlige regler for støtteberettigelse for at lette adgangen
til ESF-finansiering for mindre støttemodtagere og operationer og for at tage
højde for, at ESF-operationernes er af forskellig art, og at
ESF-støttemodtagerne er af en anden type, end det er tilfældet for andre fonde.
For at sikre, at forenklingen kommer støttemodtagerne til gode, foreslås det i
udkastet til forordning at udvide anvendelsen af metoder med forenklede
omkostninger, bl.a. ved at gøre dem obligatorisk for mindre operationer. Med
disse bestemmelser mindskes den administrative byrde for støttemodtagere og
forvaltningsmyndigheder, resultatorienteringen i ESF styrkes, og de bidrager
til at mindske fejlmulighederne. Endelig er der indført særlige bestemmelser om
finansielle instrumenter for at tilskynde medlemsstaterne og regionerne til at
skabe en løftestangseffekt med ESF og dermed øge dennes kapacitet til at
finansiere foranstaltninger til støtte for beskæftigelse, uddannelse og social
integration.
2011/0268 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse
af forordning (EF) nr. 1081/2006 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 164, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen[9], efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[10], under henvisning til udtalelse fra
Regionsudvalget[11], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1)
Ved forordning (EU) nr. […] fastlægges
rammebestemmelserne for indsatsen under Den Europæiske Socialfond (ESF), Den
Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den
Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske
Fiskerifond, og navnlig fastlægges de tematiske mål, principper og regler for
programmering, overvågning og evaluering samt forvaltning og kontrol. Det er
derfor nødvendigt at fastsætte Den Europæiske Socialfonds opgaver og anvendelsesområde
tillige med de tilknyttede investeringsprioriteter vedrørende de tematiske mål
og at fastsætte særlige bestemmelser om den type aktiviteter, der kan
finansieres af ESF. (2)
ESF bør forbedre beskæftigelsesmulighederne, fremme
uddannelse og livslang læring og udvikle aktive integrationspolitikker i
overensstemmelse med de opgaver, der er tillagt ESF i traktatens artikel 162,
og dermed bidrage til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i
overensstemmelse med traktatens artikel 174. I henhold til traktatens artikel 9
bør ESF tage hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt
beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af
social udelukkelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og
beskyttelse af menneskers sundhed. (3)
Det Europæiske Råd opfordrede den 17. juni 2010
til, at alle fælles politikker, herunder samhørighedspolitikken, støtter
Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv
vækst"[12].
For at sikre fuld tilpasning af ESF til denne strategis mål, især for
beskæftigelse, uddannelse og bekæmpelse af social udelukkelse bør ESF støtte
medlemsstaternes gennemførelse af Rådets henstillinger om medlemsstaternes og
Unionens overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og Rådets
afgørelser om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, der
er vedtaget i henhold til traktatens artikel 121 og artikel 148, stk. 4. ESF
bør også bidrage til gennemførelsen af flagskibsinitiativerne og særlig
"En dagsorden for nye kvalifikationer og job"[13], "Unge på vej"[14] og "Den europæiske
platform mod fattigdom og social udstødelse"[15]. ESF vil også støtte
aktiviteterne i initiativerne "En digital dagsorden"[16] og "Innovation i EU"[17]. (4)
Den Europæiske Union står over for strukturelle udfordringer
som følge af den økonomiske globalisering, teknologiske ændringer og en støt
aldrende arbejdsstyrke og mangel på arbejdskraft i nogle sektorer og regioner.
Udfordringerne forværredes yderligere af den nylige økonomiske og finansielle
krise, som har resulteret i øget arbejdsløshed, som især rammer unge og andre
udsatte grupper, f.eks. indvandrere. ESF bør sigte mod at fremme beskæftigelse
og støtte arbejdskraftens mobilitet, investere i uddannelse, færdigheder og
livslang læring, fremme social integration og bekæmpe fattigdom. Ved at fremme
velfungerende arbejdsmarkeder, idet arbejdstageres tværnationale geografiske
mobilitet styrkes, bør ESF navnlig støtte det europæiske arbejdsformidlingsnet
Eures i forbindelse med ansættelse og de tilhørende oplysninger, rådgivning og
vejledning på nationalt og tværnationalt plan. (5)
Ud over disse prioriteter bør den offentlige
forvaltnings effektivitet forbedres i de mindre udviklede regioner og
medlemsstater med henblik på at øge den økonomiske vækst og beskæftigelsesmuligheder,
og den institutionelle kapacitet bør styrkes hos de aktører, som står for
beskæftigelse, uddannelse og sociale politikker. (6)
Samtidig er det vigtigt at støtte europæiske små og
mellemstore virksomheders udvikling og konkurrenceevne og at sikre, at folk
gennem erhvervelse af egnede færdigheder og gennem livslang læring kan tilpasse
sig nye udfordringer såsom overgangen til en videnbaseret økonomi, den digitale
dagsorden og overgangen til en mere energieffektiv økonomi med lavere CO2-emissioner.
ESF bør bidrage til at imødegå disse udfordringer ved at forfølge sine
tematiske hovedmål. ESF bør i den forbindelse styrke arbejdsstyrkens overgang
til grønnere færdigheder og arbejdspladser, bl.a. inden for energieffektivitet,
vedvarende energi og bæredygtige transportsektorer under hensyn til Unionens
hensigt om at øge andelen af EU-budgettet, som er afsat til integration af
klimaaspektet, til mindst 20 % med bidrag fra forskellige politikområder. (7)
ESF bør bidrage til Europa 2020-strategien og
sikre, at støtten i højere grad koncentreres om Den Europæiske Unions
prioriteter. ESF bør navnlig øge sin støtte til kampen mod social udelukkelse
og fattigdom gennem en mindste øremærket tildeling. Alt efter
udviklingsniveauet i de støttede regioner bør valget og antallet af
investeringsprioriteter med henblik på støtte fra ESF også være begrænset. (8)
En række fælles output- og resultatindikatorer bør
fastlægges for at sikre en tættere overvågning og en bedre vurdering af de
resultater, som opnås på europæisk plan gennem foranstaltninger, der støttes af
ESF. (9)
En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de
foranstaltninger, der støttes af ESF, forudsætter god forvaltningsskik og
partnerskab mellem alle relevante territoriale og socioøkonomiske aktører,
navnlig arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige organisationer. Derfor må
medlemsstaterne tilskynde arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige
organisationer til at deltage i gennemførelsen af ESF. (10)
Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at
gennemførelsen af de ESF-finansierede prioriteter bidrager til at fremme
ligestillingen mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med traktatens artikel
8. Evalueringer har vist betydningen af at inddrage kønsaspektet i alle
dimensioner af programmerne, samtidig med at det sikres, at der træffes
specifikke foranstaltninger for at fremme ligestillingen mellem kønnene. (11)
I henhold til artikel 10 i traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde bør de ESF-finansierede prioriteter bidrage til
at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse,
religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, ESF bør støtte
opfyldelsen af forpligtelsen i FN's konvention om rettigheder for personer med
handicap, bl.a. med hensyn til uddannelse, arbejde og beskæftigelse og
tilgængelighed. ESF bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til
pleje i nærmiljøet. (12)
Støtte til social innovation er afgørende for at
bedre at afpasse politikker efter sociale forandringer og fremme og støtte
innovative sociale virksomheder. Blandt andet er afprøvning og evaluering af
innovative løsninger, inden de indføres i stor skala, afgørende for at forbedre
politikkers effektivitet og dermed berettiget til særlig ESF-støtte. (13)
Tværnationalt samarbejde har en mærkbar merværdi,
og Kommissionens rolle bør styrkes for at lette erfaringsudveksling og
koordinere gennemførelsen af relevante initiativer. (14)
Det er nødvendigt at mobilisere regionale og lokale
aktører for at opfylde Europa 2020-strategien og dens overordnede mål.
Territoriale pagter, lokale beskæftigelsesinitiativer og social integration,
lokale udviklingsstrategier, som styres af lokalsamfundet, og strategier for
bæredygtig udvikling af byområder kan anvendes og støttes for mere aktivt at
inddrage regionale og lokale myndigheder, byer, arbejdsmarkedets parter og
ikke-statslige organisationer i gennemførelsen af programmerne. (15)
Ved forordning (EU) nr. [...] fastsættes det, at
reglerne om udgifters støtteberettigelse afgøres på nationalt niveau, dog med
visse undtagelser for hvilke der fastsættes særlige bestemmelser i henseende
til ESF. (16)
Det er hensigtsmæssigt at vedtage bestemmelser, som
supplerer artikel 57 og 58 i forordning (EU) nr. […], for at forenkle
anvendelsen af ESF og mindske fejlrisikoen under hensyntagen til særlige
forhold i foranstaltninger, der støttes af ESF. (17)
Medlemsstaterne og regionerne bør tilskyndes til at
skabe en løftestangseffekt med ESF via finansielle instrumenter for at støtte
f.eks. studerende, jobskabelse, arbejdstageres mobilitet, social integration og
social iværksætterkultur. (18)
Kommissionen bør gives delegationsbeføjelse til at
vedtage retsakter efter artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions
funktionsmåde med hensyn til at definere standardskalaer for enhedsomkostninger
og faste beløb og deres maksimale beløb for forskellige typer af operationer og
fastsætte særlige regler og vilkår for politikbaserede garantier. Det er
navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit
forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse
med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig,
rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til
Europa-Parlamentet og Rådet. (19)
Denne forordning træder i stedet for
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om
Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999[18]. Nævnte forordning bør derfor
ophæves – VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I
Almindelige bestemmelser Artikel 1
Genstand Ved denne forordning fastsættes Den Europæiske
Socialfonds (ESF's) opgaver, anvendelsesområdet for støtten, de nærmere
bestemmelser samt hvilke typer udgifter, der er støtteberettigede. Artikel 2
Opgave 1.
ESF skal fremme høj beskæftigelse og jobkvalitet,
støtte arbejdstageres geografiske og faglige mobilitet, lette deres tilpasning
til forandringer, fremme et højt niveau for uddannelse og erhvervsuddannelse,
fremme ligestilling, lige muligheder og ikke-forskelsbehandling, fremme social
integration og bekæmpe fattigdom, hvilket bidrager til Den Europæiske Unions
prioriteter om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. 2.
Til dette formål bistår ESF medlemsstaterne med
opfyldelsen af prioriteter og de overordnede mål i Europa 2020-strategien for
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. ESF skal støtte udformningen og
gennemførelsen af politikker og foranstaltninger under hensyntagen til de
integrerede retningslinjer for medlemsstaternes økonomiske politikker og
beskæftigelsespolitikker[19]
og Rådets henstillinger om de nationale reformprogrammer. 3.
Mennesker og herunder ugunstigt stillede grupper
såsom langtidsledige, handicappede, indvandrere, etniske minoriteter,
marginaliserede befolkningsgrupper og personer, der risikerer social
udelukkelse, skal kunne drage fordel af ESF. ESF skal også yde støtte til
virksomheder, systemer og strukturer med henblik på at lette deres tilpasning
til nye udfordringer og fremme en god forvaltningsskik og gennemførelse af
reformer bl.a. inden for beskæftigelse, uddannelse og sociale politikker. Artikel 3
Anvendelsesområdet for
støtten 1.
Under de nedennævnte tematiske mål og i henhold til
artikel 9 i forordning (EU) nr. […] skal ESF støtte følgende
investeringsprioriteter: a) Beskæftigelsen fremmes, og
arbejdskraftens mobilitet støttes i kraft af: i) adgang til beskæftigelse for
arbejdssøgende og erhvervsinaktive, herunder lokale beskæftigelsesinitiativer
og støtte til arbejdskraftens mobilitet ii) varig integration af unge, der ikke er
i beskæftigelse eller under uddannelse, i arbejdsmarkedet iii) selvstændig virksomhed,
iværksætterkultur og virksomhedsetablering iv) ligestilling mellem mænd og kvinder og
forening af arbejde og privatliv v) arbejdsstyrkens, virksomheders og
iværksætteres tilpasning til forandringer vi) aktiv og sund aldring vii) modernisering og styrkelse af
arbejdsmarkedets institutioner, herunder foranstaltninger til at fremme
arbejdskraftens mobilitet på tværs af landegrænser. b) Der investeres i uddannelse,
kvalifikationer og livslang læring ved at: i) nedbringe antallet af unge, som
forlader skolen før tid, og fremme lige adgang til førskoleundervisning og
undervisning på primær og sekundærtrinnet af høj kvalitet ii) forbedre kvaliteten og effektiviteten
af og mulighederne for at få adgang til videregående eller tilsvarende
uddannelser med henblik på at øge deltagelsen og succesraten iii) forbedre adgangen til livslang
uddannelse, forbedring af arbejdsstyrkens kvalifikationer og kompetencer og
styrke de arbejdsmarkedsrelevante aspekter i uddannelsessystemer og
erhvervsuddannelsessystemer. c) Social integration fremmes, og fattigdom
bekæmpes i kraft af: i) aktiv integration ii) integration af marginaliserede samfund
såsom romasamfundet iii) bekæmpelse af forskelsbehandling på
grund af køn, race, etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder
eller seksuel orientering iv) bedre adgang til prismæssigt
overkommelige, bæredygtige tjenester af høj kvalitet og herunder sundhedspleje
og sociale tjenesteydelser af almen interesse v) fremme af den sociale økonomi og de
sociale virksomheder vi) lokaludviklingsstrategier, som styres af
lokalsamfundet. d) Den institutionelle kapacitet og
effektiviteten i den offentlige forvaltning styrkes i kraft af: i) investering til gavn for den
institutionelle kapacitet og de offentlige forvaltningers og offentlige
tjenesteydelsers effektivitet med henblik på reformer, bedre regulering og god
forvaltningsskik.
Denne investeringsprioritet gælder kun i de medlemsstater, som har mindst én
NUTS II-region, jf. artikel 82, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. […],
eller i de medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. ii) Kapacitetsopbygning hos de aktører, som
tilvejebringer beskæftigelsespolitikker, uddannelsespolitikker og sociale
politikker og sektorpolitikker og territoriale pagter til at mobilisere for
reform på nationalt, regionalt og lokalt plan. 2.
Via de investeringsprioriteter, der er angivet i
stk. 1, bidrager ESF også til de andre tematiske mål, der er fastsat i artikel
9 i forordning (EU) nr. […], primært ved at: a) støtte overgangen til en klimaresistent,
ressourceeffektiv og miljømæssigt bæredygtig økonomi med lave CO2-emissioner
gennem reform af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, tilpasning af
færdigheder og kvalifikationer, opkvalificering af arbejdsstyrken og skabelse
af nye arbejdspladser på miljø- og energiområdet b) forbedre adgangen til, udnyttelsen og
kvaliteten af informations- og kommunikationsteknologi gennem udvikling af
digitale færdigheder, investering i e-integration, e-færdigheder og beslægtede
iværksætterkvalifikationer c) styrke forskning, teknologisk udvikling
og innovation gennem ph.d.-studier, videreuddannelse af forskere,
netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere læreanstalter, forsknings-
og teknologicentre og virksomheder d) forbedre små og mellemstore virksomheders
konkurrenceevne ved at fremme tilpasningsevnen hos virksomheder og
arbejdstagere og øge investeringen i menneskelig kapital. Artikel 4
Sammenhæng og
tematisk koncentration 1.
Medlemsstaterne skal sikre, at den strategi og de
foranstaltninger, der er fastlagt i de operationelle programmer, er
sammenhængende og målrettet mod at tage fat på de udfordringer, som udpeges i
de nationale reformprogrammer og Rådets relevante henstillinger efter traktatens
artikel 148 stk. 4, for at bidrage til virkeliggørelsen af de overordnede mål i
Europa 2020-strategien om beskæftigelse, uddannelse og fattigdom. 2.
Mindst 20 % af ESF's samlede ressourcer i hver
medlemsstat tildeles det tematiske mål "fremme af social integration og
fattigdomsbekæmpelse", der er fastsat i artikel 9, stk. 9, i
forordning (EU) nr. […]. 3.
Medlemsstaterne skal videreføre den tematiske
koncentration efter følgende retningslinjer: a) I mere udviklede regioner skal
medlemsstaterne koncentrere 80 % af tildelingen til hvert operationelt
program om højst fire af de investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel
3, stk. 1. b) I overgangsregioner skal medlemsstaterne
koncentrere 70 % af tildelingen til hvert operationelt program om højst
fire af de investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel 3, stk. 1. c) I mindre udviklede regioner skal
medlemsstaterne koncentrere 60 % af tildelingen til hvert operationelt
program om højst fire af de investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel
3, stk. 1. Artikel 5
Indikatorer 1.
Fælles indikatorer, jf. bilaget til denne
forordning, og programspecifikke indikatorer skal anvendes i overensstemmelse
med artikel 24, stk. 3, og artikel 87, stk. 2, litra b), nr. ii), i forordning
(EU) nr. […]. Alle indikatorer skal udtrykkes i absolutte tal.
Fælles og programspecifikke outputindikatorer vedrører delvist eller fuldt ud
gennemførte operationer. Hvis det er relevant for arten af de operationer, som
modtager støtte, fastsættes kumulative, kvantificerede målværdier for 2022.
Indikatorerne skal sættes til nul i udgangspunktet.
Fælles og programspecifikke resultatindikatorer vedrører de prioriteter eller
delprioriteter, som er fastlagt under en prioritet. Indikatorerne i
udgangspunktet skal anvende de nyeste disponible data. Kumulative,
kvantificerede målværdier skal fastsættes for 2022. 2.
Sideløbende med de årlige rapporter om
gennemførelsen forelægger den pågældende myndighed elektronisk strukturerede
data for hver investeringsprioritet. Dataene skal omfatte kategoriseringen
tillige med output- og resultatindikatorerne. Kapitel II
Særlige bestemmelser for programmering og gennemførelse Artikel 6
Inddragelse af partnere 1.
Inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre
aktører, især ikke-statslige organisationer, i gennemførelsen af operationelle
programmer jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. […], kan tage form af
globaltilskud, jf. artikel 112, stk. 7, i forordning (EU) nr. […]. I dette
tilfælde skal det operationelle program udpege den del af programmet, der
berøres af globaltilskuddet, og herunder en vejledende finansiel tildeling
hertil fra hver prioritet. 2.
For at sikre arbejdsmarkedets parter en passende
deltagelse i de foranstaltninger, der støttes af ESF, sikrer
forvaltningsmyndighederne af et operationelt program i en region, jf. artikel
82, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. […], eller i medlemsstater, som er
berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, at der afsættes et passende beløb
af ESF-midlerne til kapacitetsopbygningsaktiviteter i form af erhvervsuddannelse,
netværksforanstaltninger, styrkelse af den sociale dialog og til aktiviteter,
som arbejdsmarkedets parter gennemfører i fællesskab. 3.
For at sikre ikke-statslige organisationer en
passende deltagelse i og adgang til de foranstaltninger, der støttes af ESF,
navnlig inden for social integration, ligestilling mellem kønnene og lige
muligheder, sikrer forvaltningsmyndighederne af et operationelt program i en
region, jf. artikel 82, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. […], eller i
medlemsstater, som er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, at der
afsættes et passende beløb af ESF-midlerne til ikke-statslige organisationers
kapacitetsopbygning. Artikel 7
Fremme af ligestilling mellem
mænd og kvinder Medlemsstaterne og Kommissionen skal fremme
ligestilling mellem mænd og kvinder gennem integrering som omhandlet i artikel
7 i forordning (EU) nr. […] og specifikke målrettede foranstaltninger som nævnt
i artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), navnlig med henblik på at øge deres
erhvervsdeltagelse og avancementsmuligheder varigt, mindske den kønsbaserede
opdeling af arbejdsmarkedet, bekæmpe kønsstereotyper i uddannelse og
erhvervsuddannelse og gøre det lettere at forene arbejde og privatliv for mænd
og kvinder. Artikel 8
Fremme af lige muligheder og
ikke-forskelsbehandling Medlemsstaterne og Kommissionen skal fremme
lige muligheder for alle og herunder tilgængelighed for handicappede gennem
integrering af princippet om ikke-forskelsbehandling som omhandlet i artikel 7
i forordning (EU) nr. […] og gennem særlige foranstaltninger inden for
investeringsprioriteterne, jf. artikel 3 og særlig artikel 3, stk. 1,
litra c), nr. iii). Sådanne foranstaltninger skal målrettes personer med
risiko for at blive udsat for forskelsbehandling og handicappede for at styrke deres
erhvervsdeltagelse, øge deres sociale integration, mindske ulighederne i
succesraten på uddannelser og sundhedstilstand; desuden lettes overgangen fra
institutionel pleje til pleje i nærmiljøet. Artikel 9
Social innovation 1.
ESF skal fremme social innovation på alle områder,
der falder ind under ESF's anvendelsesområde, jf. artikel 3 i denne forordning,
navnlig med henblik på afprøvning og opskalering af innovative løsninger på
sociale behov. 2.
Medlemsstaterne skal udpege temaer for social
innovation svarende til deres specifikke behov i deres operationelle
programmer. 3.
Kommissionen fremmer kapacitetsopbygning med
henblik på social innovation, navnlig ved at støtte gensidig læring, oprettelse
af netværk og formidling af god praksis og metoder. Artikel 10
Tværnationalt samarbejde 1.
Medlemsstaterne skal støtte tværnationalt
samarbejde med henblik på at fremme gensidig læring og derved øge
effektiviteten af politikker, der støttes af ESF. Partnere fra mindst to
medlemsstater skal deltage i et tværnationalt samarbejde. 2.
Medlemsstaterne kan vælge temaer til tværnationalt
samarbejde fra en liste, som foreslås af Kommissionen og godkendes af
ESF-udvalget. 3.
Kommissionen skal lette tværnationalt samarbejde om
de temaer, der er omhandlet i stk. 2, gennem gensidig læring og samordnede
eller fælles foranstaltninger. Kommissionen skal navnlig etablere en europæisk
platform for at lette erfaringsudveksling, kapacitetsopbygning og
netværksarbejde samt formidling af relevante resultater. Desuden skal
Kommissionen udvikle en ramme for en koordineret gennemførelse, herunder fælles
støtteberettigelseskriterier, typer af og tidsplan for foranstaltninger og
fælles overvågnings- og evalueringsmetoder med henblik på at lette
tværnationalt samarbejde. Artikel 11
Fondsspecifikke bestemmelser
for operationelle programmer 1.
Uanset artikel 87, stk. 1, i forordning (EU) nr.
[…] kan der fastsættes prioriteter i de operationelle programmer med henblik på
gennemførelsen af social innovation og tværnationalt samarbejde som omhandlet i
artikel 9 og 10. 2. Uanset artikel 109, stk. 3, i
forordning (EU) nr. […] skal den maksimale medfinansieringssats for en
prioritet forhøjes med ti procentpoint, dog højst 100 %, når den samlede
prioritet er øremærket til social innovation, tværnationalt samarbejde eller en
kombination af begge. 3. Ud over bestemmelserne i
artikel 87, stk. 3, i forordning (EU) nr. […] skal de operationelle programmer
også redegøre for, hvordan planlagte ESF-støttede foranstaltninger bidrager: a) til de tematiske mål, der er anført i
artikel 9, stk. 1 til 7, i forordning (EU) nr. […] opdelt på prioriteter, hvis
dette er relevant b) til social innovation og tværnationalt
samarbejde, der er nævnt i artikel 9 og 10, hvis de ikke er omfattet af en
særlig prioritet. Artikel 12
Særlige bestemmelser for
områder med særlige territoriale karakteristika 1. ESF kan støtte
lokaludviklingsstrategier, som styres af lokalsamfundet, jf. artikel 28 i
forordning (EU) nr. […], territoriale pagter og lokale initiativer for
beskæftigelse, uddannelse og social integration samt integrerede territoriale
investeringer (ITI), jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. […]. 2. Som supplement til
EFRU-interventionerne, jf. artikel 7 i forordning (EU) nr. [EFRU] kan ESF
støtte bæredygtig byudvikling gennem strategier med integrerede
foranstaltninger, hvormed der tages fat på de økonomiske, miljømæssige og
sociale udfordringer, som påvirker byområderne i byer, der er anført i
partnerskabskontrakten. Kapitel III
Særlige finansforvaltningsbestemmelser Artikel 13
Udgifters støtteberettigelse 1.
ESF yder støtte til støtteberettigede udgifter, som
uanset artikel 109, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. […] kan omfatte
finansieringsmidler, som arbejdsgivere og arbejdstagere har bidraget med i
fællesskab. 2.
Uanset artikel 60, stk. 2, i forordning (EU) nr.
[…] kan ESF yde støtte til udgifter til operationer uden for programområdet,
men inden for Unionen, forudsat at følgende to betingelser er opfyldt: a) operationen skal være til gavn for
programområdet b) forpligtelser, som er pålagt programmets
myndigheder med hensyn til forvaltning, kontrol og revision for operationen,
opfyldes af myndighederne med ansvar for det program, hvorunder den pågældende
operation støttes, eller også indgår de aftaler med myndighederne i den
medlemsstat, hvor operationen finder sted, forudsat at betingelserne i stk. 2,
litra a), og forpligtelserne i relation til forvaltning, kontrol og revision af
operationen opfyldes. 3.
Foruden de udgifter, der er omhandlet i artikel 59,
stk. 3, i forordning (EU) nr. […], er erhvervelse af infrastruktur, jord og
fast ejendom ikke berettiget til støtte fra ESF. 4.
Bidrag i naturalier i form af ydelser eller
lønninger, som tredjemand har afholdt til fordel for deltagerne i en operation,
kan være berettiget til støtte fra ESF, forudsat at deres værdi ikke overstiger
udgifterne, som tredjeparten har afholdt, hvis de er pådraget i
overensstemmelse med nationale regler, herunder regnskabsregler. Artikel 14
Metoder med forenklede
omkostninger 1.
Ud over de metoder, der er omhandlet i artikel 57 i
forordning (EU) nr. […], kan Kommissionen refundere udgifter, der er afholdt af
medlemsstaterne på grundlag af standardskalaer for enhedsomkostninger og faste
beløb, som er defineret af Kommissionen. De således beregnede beløb skal
betragtes som offentlig støtte, der er udbetalt til støttemodtagerne, og som
støtteberettigede udgifter med henblik på anvendelsen af forordning (EU) nr.
[…]. Til dette formål tillægges Kommissionen beføjelse
til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med proceduren i artikel
16 angående omfattede typer af operationer, definitionerne af standardskalaerne
for enhedsomkostninger og faste beløb og deres maksimale beløb, der kan
tilpasses efter alment accepterede metoder. Regnskabskontrollen skal udelukkende tilsigte at
kontrollere, at betingelserne for Kommissionens godtgørelser på grundlag af
standardskalaer for enhedsomkostninger og faste beløb er opfyldt. Når disse finansieringsformer tages i anvendelse,
må medlemsstaterne anvende deres egen regnskabspraksis til at støtte
operationer. I forbindelse med denne forordning og forordning (EU) nr. […] må
denne regnskabspraksis og de heraf følgende beløb ikke revideres af
revisionsmyndigheden eller af Kommissionen. 2.
I overensstemmelse med artikel 57, stk. 1, litra
d), og stk. 4, litra d), i forordning (EU) nr. […] må en fast sats på op til
40 % af de støtteberettigede direkte personaleomkostninger anvendes til at
dække de resterende støtteberettigede omkostninger ved en operation. 3.
Støtte, som refunderes på grundlag af de støtteberettigede
udgifter til operationer, der fastsættes i kraft af faste tilskudsbeløb,
standardskalaer for enhedsomkostninger og faste beløb som omhandlet i artikel
57, stk. 1, i forordning (EU) nr. […], kan beregnes på et individuelt grundlag
med henvisning til et budgetforslag, som på forhånd er aftalt med
forvaltningsmyndigheden, når den offentlige støtte ikke overstiger 100 000 EUR. 4.
Tilskud, for hvilke den offentlige støtte ikke
overstiger 50 000 EUR, ydes i form af faste beløb eller standardskalaer for
enhedsomkostninger undtagen for operationer, der modtager støtte inden for
rammerne af en statsstøtteordning.
Artikel 15
Finansielle instrumenter 1.
I henhold til artikel 32 i forordning (EU) nr. […]
kan ESF støtte foranstaltninger og politikker inden for dens anvendelsesområde
gennem finansielle instrumenter såsom risikodelingsordninger, egenkapital og
gæld, garantifonde, holdingfonde og lånefonde. 2.
ESF kan anvendes til at styrke adgangen til
kapitalmarkeder for offentlige og private organer på nationalt og regionalt
plan med henblik på at gennemføre foranstaltninger og politikker, der falder
inden for rammerne af ESF og det operationelle program i kraft af
"politikbaserede ESF‑garantier" med forbehold af Kommissionens
godkendelse. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at
fastsætte særlige regler og vilkår for medlemsstaternes ansøgninger, herunder
lofter for politikbaserede garantier, som navnlig tilsikrer, at anvendelsen af
disse ikke fører til alt for høje gældsniveauer hos offentlige myndigheder. Kommissionen skal vurdere hver ansøgning, og
Kommissionens skal godkende hver "politikbaseret ESF‑garanti",
under forudsætning af, at den er underlagt det operationelle program, der er
nævnt i artikel 87 i forordning (EU) nr. […], og at den er i overensstemmelse
med de fastsatte særlige regler og vilkår.
Kapitel IV
Delegerede beføjelser og afsluttende bestemmelser Artikel 16
Delegation af beføjelser 1.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.
Delegationen af beføjelser, jf. artikel 14, stk. 1,
og artikel 15, stk. 2, sker for en ubegrænset periode fra den 1. januar 2014. 3.
Den i artikel 14, stk. 1, første afsnit, og artikel
15, stk. 2, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan når som helst
tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om
tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den
pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen
af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere
tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de
delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.
Så snart Kommissionen vedtager en delegeret
retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 5.
En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
14, stk. 1, første afsnit, og artikel 15, stk. 2, andet afsnit, træder kun
i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden
for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til
Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden
udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter
at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på
Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 17
Ophævelse Forordning (EF) nr. 1081/2006 ophæves med
virkning fra den 1. januar 2014. Henvisninger til den ophævede forordning
betragtes som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 18
Revisionsklausul Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den
31. december 2020 denne forordning op til revision i overensstemmelse med
traktatens artikel 164. Artikel 19
Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft dagen efter
offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle
enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne Formand Formand BILAG
Fælles output- og resultatindikatorer for ESF-investeringer 1) Fælles outputindikatorer angående
deltagere Med deltagere[20]
menes personer, som direkte drager fordel af en ESF-investering, og som kan
udpeges og udspørges om deres særlige forhold, og for hvem særlige udgifter er
øremærket. Andre støttemodtagere bør ikke medregnes som deltagere. · arbejdsløse og herunder langtidsledige* · langtidsledige* · erhvervsinaktive* · erhvervsinaktive, som ikke er under uddannelse eller
erhvervsuddannelse* · beskæftigede og herunder selvstændige erhvervsdrivende* · under 25 år* · over 54 år* · med primæruddannelse (ISCED 1) eller sekundæruddannelsens første trin
(ISCED 2)* · med andet sekundærtrin (ISCED 3) eller niveauet mellem sekundær og
tertiær uddannelse (ISCED 4)* · med tertiær uddannelse (ISCED 5 til 8)* · indvandrere, mennesker af udenlandsk herkomst, minoriteter (herunder
marginaliserede samfund såsom Roma)** · handicappede** · andre ugunstigt stillede**. Det samlede antal deltagere beregnes
automatisk på grundlag af outputindikatorer. Disse oplysninger om deltagere, der indgår i
en ESF-støttet operation, forelægges i de årlige gennemførelsesrapporter som
omhandlet i artikel 44, stk. 1, og 2, samt artikel 101, stk. 1, i forordning
(EU) nr. […]. Alle data opdeles efter køn.
2) Fælles outputindikatorer for enheder · antal projekter, som helt eller delvist er gennemført af
arbejdsmarkedets parter eller ikke-statslige organisationer · antal projekter, som er målrettet de offentlige forvaltninger eller
offentlige tjenester · antal støttede mikrovirksomheder eller små og mellemstore virksomheder. Disse oplysninger forelægges i de årlige
gennemførelsesrapporter som omhandlet i artikel 44, stk. 1, og 2, samt artikel
101, stk. 1, i forordning (EU) nr. […].
3) Fælles, her og nu-resultatindikatorer
angående deltagere · erhvervsinaktive deltagere, der går i gang med at søge arbejde efter
deltagelsen · deltagere, der går i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse
efter deltagelsen · deltagere, der kvalificerer sig efter deltagelsen · deltagere, der kommer i arbejde efter deltagelsen. Disse oplysninger forelægges i de årlige
gennemførelsesrapporter som omhandlet i artikel 44, stk. 1, og 2, samt artikel
101, stk. 1, i forordning (EU) nr. […]. Alle data opdeles efter køn.
4) Fælles, mere langsigtede
resultatindikatorer angående deltagere · deltagere, der er i arbejde 6 måneder efter deltagelsen · deltagere, der er selvstændige erhvervsdrivende 6 måneder efter
deltagelsen · deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet 6 måneder efter
deltagelsen. Disse oplysninger forelægges i de årlige
gennemførelsesrapporter som omhandlet i artikel 44, stk. 4, i forordning (EU)
nr. […]. De indsamles på grundlag af en repræsentativ stikprøve af deltagere
inden for hver prioritet eller delprioritet. Stikprøvens egen gyldighed bør
sikres på en sådan måde, at dataene kan generaliseres for hele prioriteten
eller delprioriteten. Alle data opdeles efter køn. [1] Femte rapport om økonomisk, social og territorial
samhørighed, november 2010. [2] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om
"Gennemgang af EU's budget", KOM(2010) 700 af 19.10.2010. [3] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Et
budget for Europa 2020, KOM(2011) 500 af 29.6.2011. [4] Arbejdsdokument fra Kommissionen: Resultaterne af den
offentlige høring om konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social
og territorial samhørighed, SEK(2011) 590 endelig af 13.5.2011. [5] Europa-Parlamentets
beslutning af 7. oktober 2010 om Den Europæiske Socialfonds fremtid,
P7_TA(2010) 0357.
Europa-Parlamentets beslutning af 7. oktober 2010 om EU's samhørigheds- og
regionalpolitik efter 2013, P7_TA(2010) 0356. [6] EUT C 132 af 3.5.2011, s. 8. [7] EUT C 166 af 7.6.2011, s. 8. [8] KOM(2010) 700 af 19.10.2010. [9] EUT C […] af ]…], s. […]. [10] EUT C […] af ]…], s. […]. [11] EUT C […] af ]…], s. […]. [12] KOM(2010) 2020 endelig af 3.3.2010. [13] KOM(2010) 682 endelig af 23.11.2010. [14] KOM(2010) 477 endelig af 15.9.2010. [15] KOM(2010) 758 endelig af 16.12.2010. [16] KOM(2010) 245 endelig/2 af 26.8.2010. [17] KOM(2010) 546 endelig af 6.10.2010. [18] EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12. [19] Rådets henstilling af 13. juli 2010 om overordnede
retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker i EUT L 191 af 23.7.2010, s. 28–34) og Rådets
afgørelse af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker i EUT L 308 af
24.11.2010, s. 46–51). [20] De af medlemsstaterne indførte regler for databehandlingen
skal følge bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af
24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med
behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger,
særlig artikel 7 og 8.
Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med *, er
personoplysninger i henhold til artikel 7 i ovennævnte direktiv. Behandlingen
af disse er nødvendig for at overholde en retlig forpligtelse, som gælder for
den registeransvarlige (artikel 7, litra c)). En definition af den
registeransvarlige findes i ovennævnte direktivs artikel 2.
Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med **, er en
særlig kategori af personoplysninger i henhold til artikel 8 i ovennævnte
direktiv. Med forbehold af, at der gives tilstrækkelige garantier, kan medlemsstaterne
af grunde, der vedrører hensynet til vigtige samfundsmæssige interesser,
fastsætte andre undtagelser end dem, der er nævnt i artikel 8, stk. 2,
enten ved national lovgivning eller ved en afgørelse truffet af
tilsynsmyndigheden (artikel 8, stk. 4).