27.7.2012 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
C 225/167 |
Regionsudvalgets udtalelse om »EU-programmet for social udvikling og innovation«
2012/C 225/13
REGIONSUDVALGET
— |
understreger nødvendigheden af, at foranstaltningerne under programmet først og fremmest rettes mod de unge, som er særligt ramt af krisen; med en ungdomsarbejdsløshed på mere end 20 % må de prioriteres. Der bør ligeledes i høj grad fokuseres på de langtidsledige, som gennemsnitligt udgør 3,8 % af EU-medlemsstaternes indbyggere i den arbejdsdygtige alder; |
— |
mener, at der under den del af programmet, som vedrører social innovation, skal bevilges langt flere midler til eksperimenter end anført af Kommissionen, bl.a. når der er tale om projekter vedrørende politiske prioriteringer, herunder især social inklusion af unge; |
— |
slår igen fast, at støtte til arbejdstagernes geografiske mobilitet på EU-niveau er vigtig, og er af den opfattelse, at EURES vil blive et stadig mere anvendeligt instrument, forudsat at det i praksis lykkes at skabe sammenhæng mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft, og det bliver muligt at foretage en effektiv evaluering af de opnåede resultater. Udvalget fremhæver det bidrag, regionerne og de lokale myndigheder kan yde på dette område; |
— |
rejser dog tvivl om, hvorvidt det er den rigtige beslutning ikke længere at henvise til ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling i programmet for social innovation. |
Ordfører |
Enrico ROSSI (IT/PSE), formand for regionalrådet i Toscana |
Basisdokument |
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et EU-program for social udvikling og innovation COM(2011) 609 final |
I. POLITISKE ANBEFALINGER
REGIONSUDVALGET
1. |
glæder sig over Kommissionens beslutning om at samle de nye bestemmelser for Progress, mikrofinansiering og EURES for perioden 2014-2020 under programmet for social udvikling og innovation; |
2. |
betoner vigtigheden af at uddybe begrebet social innovation, som det anser for et vigtigt instrument til at imødegå risikoen for social udstødelse og bekæmpe den allerede eksisterende udstødelse, navnlig i en krisetid, hvor samhørigheden og den europæiske sociale model kan være under pres; |
3. |
rejser dog tvivl om, hvorvidt det er den rigtige beslutning ikke længere at henvise til ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling i programmet for social innovation; |
4. |
understreger nødvendigheden af, at foranstaltningerne under programmet først og fremmest rettes mod de unge, som er særligt ramt af krisen; med en ungdomsarbejdsløshed på mere end 20 % må de prioriteres. Der bør ligeledes i høj grad fokuseres på de langtidsledige, som gennemsnitligt udgør 3,8 % af EU-medlemsstaternes indbyggere i den arbejdsdygtige alder; |
5. |
fremhæver ligeledes nødvendigheden af en mere klar definition af »socialøkonomi« og henviser i denne sammenhæng til Europa-Parlamentets betænkning om socialøkonomi (1); |
6. |
påpeger vigtigheden af sammenhæng i brugen af midler bevilget til dette program og Den Europæiske Socialfonds midler. Udvalget insisterer på, at Kommissionen og de regionale myndigheder forpligter sig til at sikre denne sammenhæng via de af Kommissionen identificerede foranstaltninger. Dette kunne der tages højde for allerede ved udarbejdelsen af retningslinjerne for udbud og procedurerne for projektanalyse; |
7. |
mener, at der under den del af programmet, som vedrører social innovation, skal bevilges langt flere midler til eksperimenter end anført af Kommissionen, bl.a. når der er tale om projekter vedrørende politiske prioriteringer, herunder især social inklusion af unge; |
8. |
bekræfter betydningen af mikrofinansiering i den aktuelle politiske og økonomiske situation, da den bør kunne hjælpe borgerne (især unge og kvinder) med at opstarte eller udvikle egen aktivitet eller forbedre deres muligheder; |
9. |
understreger, at også her bør indsatsen først og fremmest rettes mod de svagere og udsatte sociale grupper og sociale virksomheder. Udvalget minder om, at erfaringerne hidtil har vist, at mikrofinansiering har fungeret effektivt, idet investeringerne har været vellykkede og kun få lån ikke er blevet tilbagebetalt; |
10. |
slår igen fast, at støtte til arbejdstagernes geografiske mobilitet på EU-niveau er vigtig, og er af den opfattelse, at EURES vil blive et stadig mere anvendeligt instrument, forudsat at det i praksis lykkes at skabe sammenhæng mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft, og det bliver muligt at foretage en effektiv evaluering af de opnåede resultater. Udvalget fremhæver det bidrag, regionerne og de lokale myndigheder kan yde på dette område; |
11. |
gør opmærksom på, at der trods institutionernes bestræbelser stadig er mange væsentlige, praktiske hindringer for arbejdstagernes geografiske mobilitet i EU, navnlig for dem, der bor i de områder, der ligger længst væk fra fastlandet, og i regionerne i den yderste periferi; |
12. |
insisterer på, at evalueringsprocedurerne må forbedres for at få kendskab til virkningerne af programmet som helhed. Det opfordrer Kommissionen til at give tilsagn om hurtigt at få gennemført de planlagte slutevalueringer af de tilsvarende igangværende programmer og foreslå eventuelle ændringer af de nye programmer; |
13. |
understreger, at social innovation gør det muligt at imødegå risikoen for social udstødelse og bekæmpe den, der allerede findes, navnlig i en krisetid, hvor samhørigheden og den europæiske sociale model kan være under pres. Udvalget minder om, at vi reelt står over for risikoen for en »generationskrise« med uoverskuelige konsekvenser for vores sociale model og demokratiske system. Det opfordrer derfor Europa til at påtage sig sit ansvar og fremme sociale eksperimenter og udbrede den bedste praksis, der udspringer heraf, så der kan udvikles effektive interventionsmodeller, der kan anvendes i hele Europa; |
14. |
minder om sin udtalelse af 7. oktober 2009 om mikrofinansieringsfaciliteten (2), og om den betydning, som mikrofinansiering kan få som redskab til at bekæmpe udstødelsen og fremme inklusionen. Udvalgets tanker om, hvilke grupper dette instrument skal henvende sig til, og dets præcisering af, at instrumentet ikke skal finansiere forbrug, men opstart eller konsolidering af små innovative eller sociale virksomheder, der traditionelt ikke kan få banklån, er med til at tydeliggøre facilitetens funktion. Udvalget understreger, at EU's støtte imidlertid kun er af indirekte karakter, idet den går til de nationale, regionale og lokale aktører, som yder mikrokredit. Det understreger endvidere, at facilitetens betydning ligger i, at den gør det muligt at sætte gang i en god cirkel, hvor de virksomheder, der tilgodeses, kan holde sig selv oppe, og de midler, der er til rådighed, regenereres takket være den høje tilbagebetalingstakst, og anmoder om et solidt europæisk regelsæt, der på EU-niveau opstiller fælles elementer, som kan harmonisere eller standardisere praksis i forbindelse med mikrokredit. Udvalget gør desuden Kommissionen opmærksom på, at der findes flere positive eksempler på ikke-kommercielle organisationer, der allerede i dag udfører et udmærket arbejde ved at stille mikrokreditter til rådighed. For at fastholde den indsats er det vigtigt, at EU ikke parallelt opbygger sin egen organisation på området, men i stedet støtter det arbejde, som allerede finder sted; |
15. |
henstiller med hensyn til EURES til Kommissionen, at instrumentet bliver mere effektivt ved at skabe overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel og ved at benytte sig af de nationale og regionale arbejdsformidlinger. Udvalget anmoder EURES om bedre at hjælpe de unge, der søger arbejde for første gang, og fremme bevægeligheden for personer uden joberfaring, samtidig med at der tages hensyn til, at der også er efterspørgsel på unge faglærte arbejdstagere i mange mindre byer og i landdistrikter, og understreger desuden behovet for at finde en ambitiøs løsning på problemet med hindringer for arbejdstagernes frie bevægelighed, herunder afstanden fra fastlandet. Her bør instrumentet sættes ind, således at det ikke udelukkende anvendes til iværksættelse af jobmatchningstiltag. |
REGIONSUDVALGET
Specifikke spørgsmål
16. |
udtrykker bekymring over, at henvisningen til ligestilling mellem kønnene og ikke-forskelsbehandling er blevet fjernet i forhold til det gældende Progress-program. Dette er forbundet med to store risici: fokus flyttes fra behovet for at fjerne de sociale hindringer for ligestilling til blot traditionel anerkendelse af rettigheder, og de innovative foranstaltninger spredes for meget på det sociale område; |
17. |
bekræfter, at programmets budget fortsat er mindre end behovet, især til sociale eksperimenter, selvom Kommissionen foreslår, at 17 % af budgettet anvendes hertil; |
18. |
anser det med hensyn til mikrofinansiering for nødvendigt at henvise til udtalelsen fra 2009, bl.a. under hensyntagen til at programmet, der medfinansieres af EIB og EIF, kun har været i kraft lidt over et år. Udvalget erindrer om, at der især bør fokuseres på specifikke foranstaltninger til støtte for udbyderne af mikrokredit, så de kan opfylde mindstekravene til balance og bæredygtighed, og finder det værd at huske på, at effektiviteten af mikrofinansieringsforanstaltningerne hænger tæt sammen med udbydernes størrelse og kvaliteten af de ubudte mikrofinansieringstjenester. Derfor skal man tilskynde og støtte nationale og/eller regionale mikrofinansieringsnet, der kan fungere som sekundære støttetjenester for de enkelte lokale/regionale operatører; |
19. |
insisterer på nødvendigheden af sammenhæng i EU's indsats, når der er flere forskellige innovations- og mikrofinansieringsprogrammer, og opfordrer til at sikre bedre samordning mellem programmet for social udvikling og innovation på den ene side og Den Europæiske Socialfond på den anden i betragtning af, at de forvaltende organer er forskellige – Kommissionen forvalter det her omhandlede program og de nationale og regionale myndigheder Den Europæiske Socialfond. Udvalget ser tre mulige løsninger: at forpligte regionerne til at anvende socialfonden eller andre fonde til at bringe den etablerede gode praksis i anvendelse, at give Regionsudvalget mulighed for at udstikke retningslinjer for sammenhængen, når der offentliggøres udbud, samt af hensyn til den territoriale dimension at give regionerne og de berørte lokale myndigheder mulighed for at udtale sig om de fremlagte projekter for således at garantere synergien og koordineringen med deres udnyttelse af EFS; |
20. |
fremhæver endelig problemet med mere nøjagtige evalueringer af effektiviteten af programmets tre søjler, navnlig af mikrofinansieringsfaciliteten og EURES. For sidstnævnte drejer det sig om at få at vide, hvor mange personer der reelt har fundet arbejdet ved hjælp af programmet. Udvalget finder, at Kommissionen derfor bør bestræbe sig på hurtigere at fremlægge resultaterne af evalueringerne af de igangværende programmer, som først vil blive offentliggjort, efter at de nye programmer er trådt i kraft, og fremlægge eventuelle ændringer eller tilføjelser til disse sidstnævnte. |
II. FORSLAG TIL ÆNDRINGER
Ændringsforslag 1
ud fra følgende betragtninger: (19)
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
||||
|
|
Baggrund
Det er vigtigt at understrege behovet for sammenhæng mellem gennemførelsen af dette program og Europa 2020-strategien.
Ændringsforslag 2
Artikel 4, stk. 1, nyt litra f)
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
||||||||||||||||||||||
Artikel 4 Overordnede målsætninger med programmet 1. Følgende overordnede målsætninger søges opfyldt med programmet:
|
Artikel 4 Overordnede målsætninger med programmet 1. Følgende overordnede målsætninger søges opfyldt med programmet:
|
Baggrund
Litra b): Det er vigtigt at fremme inddragelsen af alle relevante aktører i udviklingen af et socialt beskyttelsessystem. Litra d): Mikrofinansiering kan være den eneste mulighed for unge til at opstarte eller udvikle en virksomhed. Litra f): Et aktivt engagement blandt alle relevante aktører er en af dette programs forudsætninger.
Ændringsforslag 3
Artikel 5, stk. 2, litra a)
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
||||||||||||
2. Følgende vejledende procentsatser tildeles til de i artikel 3, stk. 1, nævnte akser:
|
2. Følgende vejledende procentsatser tildeles til de i artikel 3, stk. 1, nævnte akser:
|
Baggrund
Det er meget vigtigt at understrege, at der er behov særlig opmærksomhed på konkrete eksperimenter og imødegåelse af arbejdsløshed blandt unge, især i lyset af de seneste statistikker.
Ændringsforslag 4
Artikel 8, stk. 1
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
Sammenhæng og komplementaritet 1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at aktiviteter, der gennemføres under programmet, er i overensstemmelse med og supplerer andre EU-tiltag, særlig under Den Europæiske Socialfond (ESF) og på områder såsom social dialog, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik, forskning og innovation, iværksætteri, sundhed, udvidelse og eksterne relationer og almindelig økonomisk politik. |
Sammenhæng og komplementaritet 1 Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at aktiviteter, der gennemføres under programmet, er i overensstemmelse med og supplerer andre EU-tiltag, særlig under Den Europæiske Socialfond (ESF) og på områder såsom på områder såsom social dialog, retfærdighed og grundlæggende rettigheder, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik, forskning og innovation, iværksætteri, sundhed, udvidelse og eksterne relationer og almindelig økonomisk politik. |
Baggrund
På grund af de relativt få offentlige EU- og nationale midler er det vigtigt at sikre sammenhæng og synergi i udgifterne. Derfor er det nødvendigt at skabe en stærkere forbindelse mellem eksperimenterende foranstaltninger, fastlæggelsen af god praksis og foranstaltninger under de operationelle fonde som EFRU og navnlig ESF. I mange situationer er det vigtigt at kontrollere sammenhængen mellem udgifter til eksperimenter og de operationelle udgifter, der på basis af retningslinjer fra de kompetente regionale myndigheder skal betales efterfølgende, uden at begrænse Kommissionens selvstændige beslutningstagning vedrørende godkendelse af projekter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser.
Ændringsforslag 5
Artikel 13
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
Overvågning Med henblik på regelmæssig overvågning af programmet og på eventuelle justeringer af dets politiske prioriteter og finansieringsprioriteter udarbejder Kommissionen hvert andet år overvågningsrapporter og sender dem til Europa-Parlamentet og Rådet. Disse rapporter omhandler programmets resultater, og i hvilken udstrækning overvejelser omkring ligestilling og ikke-forskelsbehandling, herunder spørgsmål om adgang, er blevet behandlet gennem dets aktiviteter. |
Overvågning Med henblik på regelmæssig overvågning af programmet og på eventuelle justeringer af dets politiske prioriteter og finansieringsprioriteter udarbejder Kommissionen hvert andet år overvågningsrapporter og sender dem til Europa-Parlamentet Rådet . Disse rapporter omhandler programmets resultater, og i hvilken udstrækning overvejelser omkring ligestilling og ikke-forskelsbehandling, herunder spørgsmål om adgang, er blevet behandlet gennem dets aktiviteter. |
Baggrund
Mange af foranstaltningerne under programmet har stor betydning for den regionale indsats eller er begrundet deri. Derfor må Regionsudvalget kunne udtale sig og fremlægge forslag til retningslinjer, der er forenelige med de regionale politikker, for Kommissionen.
Ændringsforslag 6
Artikel 22
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
||||||||||||||||||||||
Artikel 22 Specifikke målsætninger Ud over de overordnede målsætninger, der er nævnt i artikel 4, er de specifikke målsætninger med aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri at:
|
Artikel 22 Specifikke målsætninger Ud over de overordnede målsætninger, der er nævnt i artikel 4, er de specifikke målsætninger med aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri at:
|
Baggrund
Ændringen af stk. 1 er vigtig for at specificere kategorierne over endelige støttemodtagere af mikrokredit med henblik på produktion og professionel udvikling. Den anden ændring fremhæver et spørgsmål, der allerede er rejst af Kommissionen og civilsamfundsorganisationer involveret i mikrokredit, navnlig i en tid hvor iværksætteri, herunder små virksomheder, skal stimuleres og fremmes.
Ændringsforslag 7
Artikel 23
Kommissionens forslag |
Regionsudvalgets ændringsforslag |
||||||||
Deltagelse 1. Aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri er åben for deltagelse af offentlige og private organer på nationalt, regionalt eller lokalt niveau i de lande, der er nævnt i artikel 16, stk. 1, og omfatter i disse lande:
2. For at nå ud til de endelige modtagere og opnå konkurrence- og levedygtige mikrovirksomheder samarbejder offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, tæt med organisationer, som repræsenterer de endelige mikrokreditmodtageres interesser, og med organisationer, der udbyder mentorordninger og uddannelsesprogrammer til disse endelige modtagere, herunder særlig de organisationer, som modtager støtte fra ESF. 3. Offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, overholder høje standarder for styring, forvaltning og forbrugerbeskyttelse i overensstemmelse med principperne i den europæiske kodeks for ydelse af mikrokredit og sigter mod at forhindre personer og virksomheder i at blive højt forgældede. |
Deltagelse 1. Aksen Mikrofinansiering og socialt iværksætteri er åben for deltagelse af offentlige og private organer på nationalt, regionalt eller lokalt niveau i de lande, der er nævnt i artikel 16, stk. 1, og omfatter i disse lande:
2. For at nå ud til de endelige modtagere og opnå konkurrence- og levedygtige mikrovirksomheder samarbejder offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, tæt med organisationer, som repræsenterer de endelige mikrokreditmodtageres interesser, og med organisationer, der udbyder mentorordninger og uddannelsesprogrammer til disse endelige modtagere, herunder særlig de organisationer, som modtager støtte fra ESF. 3. Offentlige og private organer, der udøver de i stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter, overholder høje standarder for styring, forvaltning og forbrugerbeskyttelse i overensstemmelse med principperne i den europæiske kodeks for ydelse af mikrokredit og sigter mod at forhindre personer og virksomheder højt forgældede. |
Bruxelles, den 3. maj 2012.
Mercedes BRESSO
Formand for Regionsudvalget
(1) Europa-Parlamentets betænkning om socialøkonomi (2008/2250 (INI)).
(2) Mikrofinansieringsfaciliteten »Progress« CdR 224/2009.