[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER | Bruxelles, den 22.10.2009 KOM(2009) 544 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i EU - planer for reduktion af byrder i sektorer samt aktioner i 2009 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 3 2. Resultaterne af EU's basismåling og overblik over planerne for reduktion af byrder i sektorer 3 3. Gennemførelse af reduktionsmålet for EU-lovgivningen 7 3.1. Det hidtidigt opnåede – vedtagne foranstaltninger 9 3.2. Hidtidige resultater – foreslåede foranstaltninger 11 3.3. Planlagte resultater – forslag til foranstaltninger, der er under udarbejdelse 13 4. Fremskridt på nationalt niveau 13 5. Henstilling vedrørende handlingsprogrammets dækningsområde 14 6. Konklusioner 14 Handlingsprogram for reduktion af administrative byrder i EU - planer for reduktion af byrder i sektorer samt aktioner i 2009 1. INDLEDNING I januar 2007 fremlagde Kommissionen et ambitiøst handlingsprogram[1] for fjernelse af overflødige administrative byrder i erhvervslivet i EU. Det Europæiske Råd godkendte programmet i marts 2007[2] og enedes om, at de administrative byrder som følge af EU-lovgivningen, herunder nationale foranstaltninger til gennemførelse af denne lovgivning, skulle reduceres med 25 % senest i 2012. Det Europæiske Råd opfordrede ligeledes medlemsstaterne til "at fastsætte deres egne nationale mål med tilsvarende ambitionsniveau". Handlingsprogrammet indgår som en væsentlig del i Kommissionens generelle dagsorden for bedre lovgivning – med indgreb, hvor dette er nødvendigt, en fuldstændig inddragelse af interesserede parter og en fastholdelse af byrder for offentlige myndigheder, erhvervsliv og borgere på et minimum, som er nødvendigt for at nå samfundsmæssige mål. Det er fast forankret i Kommissionens strategi, at konkurrenceevnen, vækst og job[3] skal fremmes. En reduktion af omkostningerne for virksomheder som følge af lovgivning er også på linje med Small Business Act og princippet "tænk småt først". Betydningen af en reduktion af unødvendige administrative byrder voksede med den økonomiske krise, da især små og mellemstore virksomheder har brug for en hurtig aflastning. Endvidere udgør dette et betragteligt supplement til direkte støtte fra budgettet på et tidspunkt, hvor EU's og medlemsstaternes finansielle interventionsmuligheder er mindsket voldsomt. Alle disse grunde har medvirket til, at en reduktion af de administrative byrder er blevet udpeget som et af nøgleområderne for aktioner i den økonomiske genopretningsplan for EU. I begyndelsen af 2009 forpligtede Kommissionen sig til at fremlægge planer for reduktion af byrder i sektorer inden for alle 13 prioriterede områder og at udarbejde supplerende foranstaltninger for at reducere de administrative byrder inden udgangen af Kommissionens embedsperiode[4] og at gøre alt inden for sit kompetenceområde for at nå målet på 25 % inden 2012. Begge aspekter er dækket i nærværende meddelelse, som giver et overblik over de hidtidige resultater, de indvundne erfaringer og kommende tiltag. 2. RESULTATERNE AF EU'S BASISMÅLING OG OVERBLIK OVER PLANERNE FOR REDUKTION AF BYRDER I SEKTORER Med Det Europæiske Råds godkendelse og Europa-Parlamentets støtte har Kommissionen startet en evaluering af de administrative byrder[5], som pålægges erhvervslivet for at opfylde forpligtelserne i EU-lovgivningen om oplysninger vedrørende produkter eller aktiviteter, enten til offentlige myndigheder eller private organer[6]. Denne EU-basismåling dækker byrder, der skyldes EU-lovgivning og nationale foranstaltninger til gennemførelse heraf . I målingen anvendes EU's "standardmodel for omkostninger" (SCM), der gør brug af de konkrete erfaringer i medlemsstaterne. De kvalitative og kvantitative resultater af denne øvelse har givet et værdifuldt bidrag til fastsættelse af prioriterede områder for reduktion af byrder og til udarbejdelse af forslag til reduktion af byrderne. EU-basismålingen er afsluttet for de 72 retsakter, som er dækket af handlingsprogrammet og dets 13 prioriterede områder[7]. De generelle administrative byrder, som blev pålagt gennem disse retsakter ved starten af embedsperioden (2005), skønnes at udgøre ca. 123,8 mia. EUR[8]. I øvelsen har man fundet i alt 486 oplysningsforpligtelser[9] og mere end 10 000 nationale forpligtelser i gennemførelsesbestemmelserne vedrørende disse EU-forpligtelser. Mere end 700 nationale forpligtelser går ud over kravene i EU-lovgivningen. Erhvervslivets byrder ved at skulle efterkomme alle oplysningsforpligtelser er blevet vurderet under hensyntagen til, at virksomheder i mange tilfælde ville udføre de krævede opgaver, også selv om der ikke fandtes et lovgivningsmæssigt krav herom (omkostninger ved uændret praksis). I tabel 1 anføres de skønnede administrative byrder pr. prioriteret område og tallene for reduktionen pr. sektor. De sidstnævnte tal er summen af reduktionspotentialet i de vedtagne og foreslåede foranstaltninger og i få tilfælde i foranstaltninger, der er under udarbejdelse. De giver et klart billede af situationen med hensyn til reduktionsindsatsen og viser, at nogle sektorer markant har overgået målet på 25 %. Planerne for reduktion af byrder i sektorer, som er fremlagt i bilag C, viser helt konkret, hvorfor programmet har stor betydning, hvem der hjælpes herved og hvorledes. De vigtigste resultater af EU's basismåling og de sideløbende undersøgelser, der er gennemført for Kommissionen, er, at[10]: - En meget høj andel af de administrative byrder stammer fra et begrænset antal oplysningsforpligtelser inden for nogle få politikområder (skattelovgivning og selskabsret står for mere end 80 % af de samlede målte byrder - en logisk konsekvens af det niveau, som den europæiske integration har nået inden for disse områder, og af det store antal virksomheder, der berøres af denne lovgivning[11]; de ti mest omfattende informationsforpligtelser dækker generelt mere end 77 % af den samlede byrde, der skyldes EU). Dette viser, at beslutningen om at koncentrere målingen og reduktionsindsatsen omkring et begrænset antal retsakter inden for vigtige prioriterede områder var hensigtsmæssig. Tabel 1 – Byrder og reduktion (72 retsakter dækket) Prioriteret område | Administrative byrder (i EUR) | Sektorreduktion antal (i EUR) | Reduktion udtrykt som % af byrderne | Landbrug/landbrugsstøtte[12] | 5 289 700 000 | -1 891 400 000 | -36 % | Årsregnskaber/selskabsret | 14 589 100 000 | -8 274 500 000 | -57 % | Samhørighedspolitik | 929 100 000 | -222 600 000 | -24 % | Miljø | 1 180 600 000 | -242 100 000 | -21 % | Finansielle tjenesteydelser | 939 600 000 | -141 600 000 | -15 % | Fiskeri | 73 900 000 | -33 400 000 | -45 % | Fødevaresikkerhed | 4 073 300 000 | -1 281 800 000 | -31 % | Lægemiddellovgivning | 943 500 000 | -154 600 000 | -16 % | Offentlige udbud | 216 300 000 | -60 100 000 | -28 % | Statistikker | 779 500 000 | -328 100 000 | -42 % | Skat/told | 87 005 300 000 | -26 334 200 000 | -30 % | Transport | 3 861 700 000 | 748 200 000 | -19 % | Arbejdsmiljø/ansættelses-forhold | 3 879 200 000 | -659 600 000 | -17 % | I alt | 123 760 800 000 | -40 372 200 000 | -33 % | - Oplysningsforpligtelser udgør generelt en forholdsvis større byrde for små og mellemstore virksomheder . På grund af deres størrelse har små og mellemstore virksomheder ofte ikke adgang til de mest avancerede og effektive informations- og kommunikationsteknologier. De har heller ikke mulighed for at have internt personale med specialiseret viden om alle lovgivningsspørgsmål, hvilket tvinger dem til i højere grad at være afhængige af ofte dyre serviceudbydere. Der bør derfor lægges særlig vægt på en mindskelse af byrderne for små og mellemstore virksomheder. Princippet "tænk småt først" skal anvendes systematisk ved fastlæggelse af oplysningsforpligtelser. - Graden af irritation over informationsforpligtelser i erhvervslivet (irritationsfaktor) er meget ofte uden sammenhæng med omfanget af de administrative byrder, der pålægges[13] . Dette retfærdiggør beslutningen om også at inddrage retsakter, der mere opfattes som irriterende end en belastning. En hensyntagen til virksomhedernes følte opfattelse udgør faktisk en afgørende forudsætning for at sikre en inddragelse af de interesserede parter på langt sigt. - Det skønnes, at 32 % af de administrative byrder, som skyldes EU, er resultatet af nogle medlemsstaters beslutning om at gå ud over, hvad der kræves i EU-lovgivningen (overregulering) og af manglende effektivitet i medlemsstaternes administrative procedurer. Dette synes generelt at bekræfte en tidligere vurdering af årsagen til administrative byrder[14] og er grunden til, at det har vist sig muligt at skære ned på de administrative byrder uden at sætte lovgivningsmålene på spil, hvilket bør fastholdes som et krav indtil programmets afslutning. Markante forskelle i byrderne som følge af nationale foranstaltninger til gennemførelse af EU-lovgivningen viser, at udveksling af bedste praksis i høj grad ville reducere niveauet for administrative byrder i mange medlemsstater. 3. GENNEMFØRELSE AF REDUKTIONSMÅLET FOR EU-LOVGIVNINGEN Reduktionen af de administrative byrder er ikke først startet i 2005[15], men det er i den nuværende Kommissions embedsperiode, at der er blevet gennemført omfattende tiltag for at nå EU-målet på 25 %, som blev fastlagt i marts 2007. Kommissionen har allerede udpeget mulige reduktioner af byrder, som går langt ud over dette mål. De reduktionsforanstaltninger, som Kommissionen har gennemført eller foreslået, og som allerede er vedtaget, kunne give en reduktion på 7,6 mia. EUR. De foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, og som endnu ikke er vedtaget, kunne yderligere give 30,7 mia. EUR ud over dette beløb. Det forberedende arbejde vedrørende en yderligere reduktion kunne føre til fremlæggelse af 31 supplerende foranstaltninger, der kunne give en yderligere reduktion på mindst 2,1 mia. EUR. Alt i alt ville dette udgøre en reduktion på 40,4 mia. EUR ud af 123,8 mia. EUR, dvs. -33 % af de samlede skønnede byrder, der skyldes EU. For klart at vise, hvad der hidtil er opnået, skelnes der i nærværende meddelelse mellem reduktionsforanstaltninger, som er vedtaget (f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af retsakter eller Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesretsakter), som er foreslået (f.eks. lovgivningsforslag, der endnu ikke er godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet), og som er under udarbejdelse [16]. Nogle reduktionsforanstaltninger vedrører udelukkende EU-niveauet, mens andre kræver en fælles aktion fra EU og medlemsstaterne. I de tilfælde, hvor reduktionsforanstaltningen først og fremmest vedrører medlemsstaterne, er det Kommissionens rolle at fremme disse ændringer. Tabel 2 – Status over fremskridt/planer vedrørende reduktion i sektorer (dækker 72 retsakter) Prioriteret område | Vedtagne foranstaltninger | Foreslåede foranstaltninger | Foranstaltninger under udarbejdelse | Der har været særlig opmærksomhed omkring løsningen af problemer inden for områder, der står for en stor del af de administrative byrder, såsom momslovgivningen og selskabsret. Der har også været lagt særlig vægt på tiltag, der giver virksomhederne mulighed for en maksimal udnyttelse af de omkostningsbesparende muligheder, der findes i nye teknologier og løsninger med e-administration, og på at lette byrderne for små og mellemstore virksomheder. Eksempler på foranstaltninger, som allerede er vedtaget, omfatter: - Formaliteterne for landmænd , der får støtte fra "enkeltbetalingsordningen" og andre støtteordninger, såsom betalinger for energiafgrøder og hård hvede, er blevet forenklet. Tidligere skulle landmændene lade en del af deres jordarealer ligge brak (jordudtagning) for at kunne få støtte. Med ophævelsen af dette krav skal landmænd ikke længere aflægge rapport om den del af jorden, de ønsker at udtage, og dokumentere, at disse jordarealer svarer til den procentsats, der er fastsat af EU. Dette vedrører mere end 12 millioner ansøgninger pr. år. - Takket været bedre "retningslinjer for arbejdspladsvurdering "[19] og det Europæiske Arbejdsmiljøagenturs Europakampagne burde flere virksomheder, især små, være i stand til at udarbejde de ved lov krævede arbejdspladsvurderinger på en enkel og mindre tidskrævende måde, med en skønnet besparelse på 92,5 mio. EUR pr. år i EU. - Den moderniserede toldkodeks[20] etablerer et fuldstændigt elektronisk toldmiljø og strømliner toldproceduren. I betragtning af omkostningerne ved at opbevare mere end 170 millioner tolderklæringer årligt er reduktionspotentialet umådeligt (ca. 2,4 mia. EUR pr. år). Reduktion af administrative byrder: en dynamisk proces Fartskrivere anvendes til registrering af lastbilchaufførers køre- og hviletid. Mens analoge fartskrivere kræver mange manuelle operationer mindsker digitale den gennemsnitlige tid, der skal bruges for at registrere oplysningerne. EU besluttede, at den digitale fartskriver skulle være reglen for transportvirksomheder (forordning nr. 561/2006). Dette skift reducerer de administrative byrder med gennemsnitligt 37 EUR pr. fører pr. år. I betragtning af at 74 % af førerne fortsat anvender analoge fartskrivere, vil foranstaltningen i sidste ende give besparelser på op til 286 mio. EUR pr. år. Denne forordning har dog herudover medført en vis mangel på konsekvens for arbejds- og hviletider for førere, der ikke kører i erhvervsmæssigt øjemed, hvor håndværkere har fået pålagt større byrder sammenlignet med landmænd. I juli 2009 fremlagde Kommissionen et udkast til gennemførelsesforanstaltning, der omfattede 12 konkrete metoder til at forenkle brugen af digitale fartskrivere. Den tid, hver fører bruger, skulle mindskes med gennemsnitligt 10 %. Eftersom det drejer sig om seks millioner førere, og da de gennemsnitlige omkostninger til en arbejdsdag udgør 147 EUR, kunne besparelserne nå op på 234 mio. EUR om året. Som en del af den planlagte revision af forordning nr. 3821/1985 vil Kommissionen endvidere fjerne den ovennævnte manglende konsekvens og undtage begge erhverv fra EU-bestemmelserne om køre- og hviletider ved afstande på op til 100 km., og følgelig også ved afstande op til 100 km fra forpligtelsen til at anvende en køreskriver. Dette skulle give en væsentlig reduktion af de administrative byrder, både for håndværkere og landmænd som førere, der ikke kører i erhvervsmæssigt øjemed, og samtidigt fuldt ud fortsat sikre et højt niveau for den sociale beskyttelse af førere og sikkerheden på veje | Det er også værd at bemærke, at "den nye lovgivningsramme for markedsføring af produkter", som træder i kraft i 2010, vil mindske omkostninger, der hidrører fra national lovgivning[21]. Denne nye ramme omfatter først og fremmest en udvidelse af princippet om gensidig anerkendelse til sektorer, som falder ind under den ikke-harmoniserede fremgangsmåde. Dette vil give markante reduktioner i byrderne for virksomhederne. 3.2. Hidtidige resultater – foreslåede foranstaltninger Ud over de foranstaltninger, der allerede er vedtaget, har Kommissionen udarbejdet udkast til 18 foranstaltninger, som endnu ikke er vedtaget. Reduktionspotentialet i disse forslåede foranstaltninger skønnes at være 30,7 mia. EUR[22]. Der er gjort en særlig indsats med hensyn til den lovgivning, der dækkes af handlingsprogrammet. To af de forslag, som allerede blev fremlagt i 2009, er af særlig betydning: De vedrører bestemmelser vedrørende fakturaer i momslovgivningen (se boks om elektroniske fakturaer) og dækningsområdet for EU's revisionsdirektiver (undtagelser for meget små virksomheder fra EU's bestemmelser vedrørende revision). Andre horisontale og sektorspecifikke foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået inden 2009, og som endnu ikke er vedtaget af EF-lovgiverne, omfatter: nye bestemmelser, som i betragtelig grad vil gøre indberetning i forbindelse med lægemiddelovervågning lettere[23]. Medicinalvirksomhederne vil kun skulle fremlægge en forenklet master fil for lægemiddelovervågningssystemet ved ansøgning om markedsføringstilladelser, forudsat at de opbevarer en detaljeret fil på stedet. Indberetninger om alvorlige bivirkninger ville blive forenklet og medføre færre, mere relevante periodiske sikkerhedsindberetninger, som skal udarbejdes af de virksomheder, der har markedsføringstilladelserne. De ressourcer, som nu bruges på indberetningsforpligtelser, ville blive brugt bedre til en analyse af data vedrørende lægemidlet med henblik på mere sikre lægemidler. I den tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning af 28. januar 2009 forpligtede Kommissionen sig til at fremlægge forslag til yderligere foranstaltninger til reduktion af de administrative byrder inden udgangen af Kommissionens embedsperiode . Siden da har Kommissionen foreslået eller gennemført syv reduktionsforanstaltninger, og der vil komme yderligere syv inden udgangen af året[24]. Forslag med et særligt stort potentiale I januar 2009 foreslog Kommissionen at støtte e-fakturering, dvs. at fjerne hindringer for elektroniske fakturering i virksomhederne. De aktuelle bestemmelser om fakturaer i momsdirektivet giver medlemsstaterne mulighed for at pålægge yderligere krav vedrørende fakturaer for at tilpasse dem til momsbestemmelserne. Disse yderligere krav og den manglende harmonisering mellem medlemsstaterne i den forbindelse hindrer virksomhederne i fuldt ud at udnytte omkostningssparende forretningspraksis såsom elektroniske fakturaer. I betragtning af at der udsendes 17 milliarder momsfakturaer årligt i Europa, ville en overgang til et fuldstændigt elektronisk system for fakturaer betyde en markant besparelse i tid og penge for mere end 22 millioner skattepligtige virksomheder. Det maksimale reduktionspotentiale på mellemlang sigt skønnes at ligge på 18,4 mia. EUR, hvis alle virksomheder sendte alle deres fakturaer elektronisk. Dette er langt den mest omfattende reduktion, som Kommissionen har fremsat forslag om. Det er derfor af afgørende betydning, at Rådet hurtigt vedtager, at elektroniske fakturaer ligestilles med papirfakturaer | Kommissionen har også foreslået en markant forenkling af godkendelsesprocedurerne for biocidholdige produkter med en skønnet reduktion af administrative byrder på 140 mio. EUR pr. år[25]. Med afslutningen af pilotfasen i PEPPOL (Pan-European Public eProcurement On-Line) vil der blive taget et stort skridt for at give alle virksomheder mulighed for at kommunikere elektronisk med alle europæiske regeringsinstitutioner i hele udbudsprocessen. Kommissionen undersøger endvidere muligheden for inden udgangen af året at fremlægge et forslag på grundlag af EU's pris for "bedste forslag til administrative lettelser" fra maj 2009[26], hvor man anbefaler at fritage håndværkervirksomheder fra forpligtelsen til at bruge en køreskriver i forbindelse med tjenesteydelser, der gives inden for en rimelig afstand[27]. Arbejdet med reduktionsforanstaltninger, som falder uden for handlingsprogrammets dækningsområde, blev dog også videreført. Forslaget om prospektdirektivet[28] ville f.eks. fjerne det dobbeltarbejde, der pålægges udstedere af børsnoterede værdipapirer. På samme måde ville nye foranstaltninger inden for lægemiddelsektoren fjerne unødvendige forpligtelser vedrørende stoffer, der anvendes som fortyndingsmiddel eller bærestof ved et lægemiddel (hjælpestoffer) og udvide anvendelsen af "automatisk gensidig anerkendelse" inden for området markedsføringstilladelser. 3.3. Planlagte resultater – forslag til foranstaltninger, der er under udarbejdelse Der er ved at blive udarbejdet yderligere reduktionsforanstaltningsforslag inden for næsten alle prioriterede områder. Disse foranstaltninger fokuserer især på en fjernelse af irritationsfaktorer for at sikre, at virksomhederne kan mærke, at byrderne reduceres. I tidsplanen for det forberedende arbejde tages der hensyn til, at foranstaltningerne skal være vedtaget senest i 2012[29]. Dette kunne føre til yderligere 31 foranstaltninger, som bl . a . omhandler følgende områder: - En yderligere tilpasning af EU-bestemmelserne vedrørende regnskaber og revision til de små og mellemstore virksomheders og deres interesseorganisationers behov, f.eks. ved eventuelt at forenkle kravene til udformningen af balanceopgørelser og regnskaber vedrørende indtægter og tab og ved at reducere kravene om offentlighed vedrørende bemærkninger til regnskaber. - Reduktion af de administrative byrder for lægemiddelvirksomheder, der producerer veterinærmedicin, ved at strømline proceduren for ansøgninger om markedsføring og ved at gøre det lettere at indberette ændringer og ved at modernisere kravene vedrørende lægemiddelovervågningsoplysningerne. - Lettere adgang til anerkendelse af tjenesteyder vedrørende "fast rutefart" for virksomheder, der transporterer gods mellem to havne inden for Fællesskabets toldområde (anvendelsen af en ny europæisk database vil især gøre den første registreringsprocedure og den efterfølgende registrering af fartøjer vedrørende denne tjenesteydelse markant mindre byrdefuld). 4. FREMSKRIDT PÅ NATIONALT NIVEAU Alle medlemsstaterne har fulgt Det Europæiske Råds opfordring (marts 2007) til at fastsætte et ambitiøst nationalt mål for reduktion for at fjerne overflødige administrative byrder. Endvidere indgår bedre lovgivning som en del af de økonomiske genopretningsprogrammer i mange medlemsstater. Dette viser, at alle medlemsstaterne meget engageret går ind for at forbedre erhvervsklimaet, især for små og mellemstore virksomheder. Men der er stadig plads til forbedringer. En række medlemsstater, såsom Østrig, Danmark, Tyskland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige[30], er klart førende med hensyn til reduktion af administrative byrder. Men heller ikke disse stater er nået lige langt, når det drejer sig om de konkrete resultater i den hidtil gennemførte reduktion af administrative byrder. Det er derfor vigtigt at støtte medlemsstaternes indsats, eftersom virksomhederne i mange tilfælde kun vil mærke fordelene ved EU-tiltag i deres daglige drift, hvis de nationale myndigheder fuldt ud anvender de nye muligheder for at fritage nogle virksomheder for at skulle fremlægge visse oplysninger, afstår fra overregulering og mindsker administrative byrder, der udelukkende er af national oprindelse. Kommissionen er klar til at dele erfaringer med medlemsstaterne og til at hjælpe dem med at udvikle metoder og til at udpege potentielle muligheder for reduktionsforanstaltninger. I betragtning af den generelle betydning af en bedre lovgivning vil Kommissionen fortsat samarbejde tæt med medlemsstaterne og overvåge deres resultater i forbindelse med dagsordenen efter Lissabon 2010[31]. 5. HENSTILLING VEDRØRENDE HANDLINGSPROGRAMMETS DÆKNINGSOMRÅDE Det fremgår ganske vist af nærværende meddelelse, at der allerede er opnået en hel del, men Kommissionen mener, at der er mulighed for mere. Den har allerede udvidet den oprindelige liste på 42 retsakter i programmet med 30 retsakter i januar 2009. Den har også omhyggeligt gennemgået de supplerende forslag, medlemsstaterne og interesseorganisationerne har fremsat, både gennem gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter og i Kommissionens on-line høring[32], og har endvidere gennemgået resultaterne af den screening af gældende fællesskabsret, som blev fremlagt i januar 2009[33]. Som et resultat af disse tiltag har Kommissionen udpeget 28 retsakter, hvor der kunne findes potentiale til en yderligere reduktion, og som for alles vedkommende eller for nogle kunne indgå i nye initiativer til reduktion af administrative byrder under den næste kommission. Dette ville enten indebære en udvidelse af dækningsområdet for de 13 aktuelle prioriterede områder, eller at der ville blive tilføjet nye områder til handlingsprogrammet inden for civilret/erhvervsret, det indre marked for varer, programmer vedrørende støtte til forskning og udvikling samt turisme[34]. Dette ville også være en garanti for, at administrative byrder fuldt ud ses som en del af forenklingsprogrammet.. 6. KONKLUSIONER Kommissionen har ydet en målrettet indsats for at udfylde sin rolle i handlingsprogrammet. De markante fremskridt, Kommissionen har opnået med hensyn til reduktionsmålet på 25 %, er resultatet af et konstruktivt partnerskab med Europa-Parlamentet og Rådet, medlemsstaterne og interesseorganisationer. Kommissionen har især kunnet bruge de konkrete forslag fra gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder. Disse forslag, som vedrører 72 retsakter, der allerede er dækket af handlingsprogrammet, er blevet integreret i reduktionsplanerne for sektorer[35]. Andre forslag, som er modtaget fra de interesserede parter, har ligeledes vist sig at være af stor værdi. Disse forslag er blevet anvendt som input i en eventuel udvidelse af handlingsprogrammet, som den næste Kommission skal tage stilling til[36]. Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter har vist sin store værdi, idet de har gennemgået muligheden for at gennemføre de foreslåede reduktionsforanstaltninger og er kommet med nye idéer til reduktion af administrative byrder. Kommissionens formand, José Barroso, har derfor meddelt, at han ønsker, at den nye Kommission skal forlænge gruppens mandat (som udløber i august 2010). Også den offentlige online-høring i alle medlemsstaterne har vist sig at være nyttig. De foranstaltninger, som Kommissionen hidtil har fremlagt, ville kunne give besparelser på 38,3 mia. EUR pr. år for de europæiske virksomheder. Dette ville svare til en reduktion på 31 % af de administrative byrder. En omsætning af disse fremskridt til konkrete fordele set fra virksomhedernes synspunkt vil imidlertid nu afhænge af Europa-Parlamentets og Rådets vilje til at godkende endnu ikke vedtagne foranstaltninger hurtigt og af, hvorledes medlemsstaterne beslutter at gennemføre disse ændringer. Herudover bør medlemsstaterne fuldt ud udnytte de muligheder, som EU-lovgivningen allerede giver for at fritage visse former for virksomheder, såsom små og mellemstore virksomheder, for nogle byrder, ligesom de bør undgå at gå ud over, hvad der kræves i EU's oplysningsforpligtelser. En bedre lovgivning kræver en permanent politisk styring og engagement. Det er en vedvarende proces, og alle, der er inddraget i lovgivningsprocessen, står over for en udfordring for at sikre, at virksomhederne kan mærke resultaterne af programmet vedrørende en reduktion af de administrative byrder. Dette er også et spørgsmål om en bæredygtig offentlig accept af den europæiske integration. Derfor er det af afgørende betydning, at man sikrer, at alle nye oplysningsforpligtelser og administrative byrder fastholdes på det nødvendige minimum, samtidig med at man fortsætter indsatsen for at reducere eksisterende administrative byrder for at opnå en reel virkning inden for hver sektor ude i marken. Kommissionen vil derfor videreføre sin indsats på to fronter. For det første vil Kommissionen ved proaktivt at gennemgå eksisterende lovgivning sikre, at forældede forpligtelser afdækkes, og at der fremsættes forslag om en fjernelse heraf. For det andet vil Kommissionen gennem sit system til evaluering af virkninger sikre, at krav, som indføres med nye politikker, fastholdes på et minimum[37]. Overordnet set vil Kommissionen regelmæssigt undersøge, om der med lovgivningen er opnået de forventede resultater, og om det har medført byrder, som lovgiverne ikke havde regnet med. Med ambitiøse mål, en innovativ tilgang og ny teknologi vil EU nyde godt af mere smidige bestemmelser og samtidig fastholde høje sociale, arbejdsmarkedsmæssige, økonomiske og miljømæssige standarder. [1] KOM(2007) 23 af 21. januar 2007. [2] Formandskabets (Det Europæiske Råd) konklusioner (7./8. marts 2007), s. 10. [3] Med hensyn til virkningerne af en reduktion af de administrative byrder for konkurrenceevnen henvises der til Europa-Kommissionens: "Quantitative assessment of Structural Reforms: Modelling the Lisbon Strategy", European Economy - Economic Paper n°282 fra juni 2007. [4] KOM(2009) 15 af 28. januar 2009. [5] Som fastsat i KOM(2007) 23 skelnes der i EU's basismåling mellem administrative omkostninger og administrative byrder. [6] Oplysninger skal forstås meget bredt, dvs. også mærkning, rapporter, registrering, overvågning og den vurdering, der er nødvendig for at give informationen. I nogle tilfælde skal oplysningerne overføres til de offentlige myndigheder eller private organer. I andre tilfælde skal de kun foreligge ved kontrol eller kunne leveres efter anmodning. [7] Landbrug og landbrugsstøtte, årsregnskaber/selskabsret, samhørighedspolitikken, miljø, finansielle tjenesteydelser, fiskeri, fødevaresikkerhed, lægemiddellovgivning, offentlige udbud, statistikker, skat/told, transport, arbejdsmiljø/ansættelsesforhold. [8] Vedrørende tal for sektorer, jf. tabel 1. Tallene i KOM(2009) 16 svarer til de 42 EU-retsakter, der oprindelig var dækket af handlingsprogrammet. De tal, som vises her, dækker også de 30 EU-retsakter, som Kommissionen har tilføjet i januar 2009. Medlemsstaterne skulle i parallelt løbende øvelser måle de byrder, der hidrørte fra rent nationale bestemmelser, men kun et mindretal af medlemsstaterne har hidtil gjort dette. De samlede administrative byrder i EU (dvs. der stammer fra alle forpligtelser internationalt, i EU og nationalt) kan derfor ikke fastlægges sikkert på dette trin. Bilag A giver detaljerede oplysninger om data og den anvendte metodologi. [9] EU-lovgivningen omfatter forskellige typer bestemmelser, som kan medføre oplysningsforpligtelser på nationalt niveau; nogle retsakter pålægger virksomhederne forpligtelser (direkte eller ved at medlemsstaterne forpligtes til at gennemføre disse); i andre retsakter drejer det sig kun om medlemsstaternes mulighed for at pålægge erhvervslivet en forpligtelse. [10] Nærmere oplysninger, jf. bilag A. Undersøgelser, der er udarbejdet af eksterne kontrahenter, kan ses på: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/better-regulation/ab_studies_2009_en.htm. [11] Det er bydende nødvendigt med harmoniserede bestemmelser inden for disse områder, fordi indirekte skatter kan skabe en umiddelbar hindring for den frie bevægelighed for varer og det frie udbud af tjenester i det indre marked, og fordi det har stor betydning for oprettelsen af et indre marked for finansielle ydelser og produkter. Desuden gælder disse bestemmelser for alle sektorer og indebærer hyppigt krav om tiltag – det årlige antal fakturaer er f.eks. langt større end det årlige antal godkendelsesprocedurer inden for en sektor [12] Nærmere oplysninger om den specifikke løsning for landbruget, jf. bilag C.1. [13] Irritationsfaktoren afhænger af acceptgraden af de politiske mål, indtrykket af nytten af oplysningerne for det politiske mål, integrationen af lovgivningskravene i virksomhedsprocessen og af, hvor smidigt samspillet med de ansvarlige myndigheder sker. [14] KOM(2006) 691. [15] Ti reduktionsforanstaltninger, vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet (og som udgør 6,8 mia. EUR) hidrører fra et lovgivningsforslag, som er fremlagt af den forrige Kommission. Den nuværende Kommission startede sin embedsperiode med at gennemgå endnu ikke vedtagne forslag. Den besluttede at fastholde disse ti forslag og forsvarede dem gennem hele lovgivningsprocessen. [16] Med hensyn til nærmere oplysninger om reduktionsforanstaltninger, der er fremlagt for hvert prioriteret område, henvises der til planerne for reduktioner i sektorerne i bilag D. [17] Med hensyn til dette prioriterede område tages der ved tallet i rubrikken "Foranstaltninger under udarbejdelse" også hensyn til ""Foranstaltninger, der overvejes". [18] Men hensyn til listen over endnu ikke vedtagne forslag henvises der til bilag G. [19] http://osha.europa.eu/en. [20] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2008 af 23. april 2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks). [21] http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/index_en.htm. [22] Jf. bilag G. [23] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv, for så vidt angår lægemiddelovervågning, KOM(2008) 665. [24] Nærmere oplysninger, jf. bilag D. Disse foranstaltninger vedrører især miljø, transport, statistikker, offentlige udbud samt lovgivning om fødevaresikkerhed. [25] KOM(2009) 267 endelig af 12. juni 2009. [26] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/competition_en.htm. [27] Nærmere oplysninger kan ses i pressemeddelelse IP/09/754 af 13. maj 2009. Kommissionen sørger også for den nødvendige follow-up, herunder samarbejdet med medlemsstaterne, for de to øvrige idéer, som blev nomineret til en pris (registrering af fødevareproducenter, der kun producerer små mængder, samt indsamling af data vedrørende handel internt i EU). [28] Direktiv 2003/71/EF om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel. [29] Jf. bilag C: Sektorplaner for en reduktion af administrative byrder – detaljeret redegørelse. Det vil naturligvis være op til den næste Kommission at beslutte, hvorledes den vil bruge dette forberedende arbejde. [30] Jf. bilag E. [31] En gennemførelse af de nationale foranstaltninger og en vedtagelse af de tilhørende reduktionsforanstaltninger i et større antal medlemsstater er uomgængeligt, hvis man vil have et relevant overblik over fremskridtene i EU (dvs. hvad der er blevet gjort for at afhjælpe problemet med byrder, der stammer fra EU og er rent nationalt) og for at sikre, at virksomhederne kan se forskellen i deres daglige drift. Kommissionen kunne starte med at aflægge mere detaljeret rapport om nationale fremskridt til Det Europæiske Råd. [32] Kommissionen modtog mere end 800 indlæg. Jf. http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/online_consultation_en.htm. [33] KOM(2009) 17. [34] Jf. bilag F. [35] Jf. afsnit 3 og bilag B og C. [36] Jf. afsnit 4 og bilag F. [37] Jf. http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.