16.5.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 130/1 |
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2023/955
af 10. maj 2023
om oprettelse af en social klimafond og om ændring af forordning (EU) 2021/1060
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, stk. 1, litra d), artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 322, stk. 1, litra a),
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Parisaftalen (4), der blev vedtaget den 12. december 2015 inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«), trådte i kraft den 4. november 2016. Parterne i Parisaftalen er blevet enige om at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 °C over de førindustrielle niveauer og om at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over de førindustrielle niveauer. Denne forpligtelse er blevet styrket med vedtagelsen inden for rammerne af UNFCCC af Glasgowklimaaftalen den 13. november 2021, hvor UNFCCC-partskonferencen, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen, anerkender, at virkningerne af klimaændringerne vil være langt mindre ved en temperaturstigning på 1,5 °C sammenlignet med en på 2 °C, og er fast besluttet på at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C. |
(2) |
Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« (»den europæiske grønne pagt«) fastsætter en ny vækststrategi med fokus på at omstille Unionen til et bæredygtigt, retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget. Den europæiske grønne pagt har ligeledes til formål at genoprette, beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Endelig mener den, at omstillingen bør være retfærdig og inkluderende, så ingen lades i stikken. |
(3) |
Gennem vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (5) har Unionen i lovgivningen fastsat målet om klimaneutralitet i hele økonomien senest i 2050 og målet om at opnå negative emissioner derefter. Ved nævnte forordning fastsættes der også et bindende EU-mål om en intern reduktion af nettodrivhusgasemissioner (emissioner efter fratrækning af optag) med mindst 55 % i forhold til 1990-niveauerne senest i 2030. Alle økonomiske sektorer forventes at bidrage til at opnå dette mål. |
(4) |
Det Europæiske Råd godkendte i konklusionerne af 10.-11. december 2020 det bindende EU-mål om en intern reduktion af nettodrivhusgasemissioner i Unionen, idet det understregede, at det er vigtigt, at retfærdigheds- og solidaritetshensyn tages i betragtning, og at ingen lades i stikken. Disse konklusioner bekræftede Det Europæiske Råds konklusioner af 24.-25. maj 2021, hvor Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til hurtigt at fremlægge sin lovgivningspakke sammen med en grundig undersøgelse af de miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger på medlemsstatsplan. |
(5) |
I handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev godkendt ved Det Europæiske Råds konklusioner af 24.-25. juni 2021, fremhæves behovet for at styrke de sociale rettigheder og den europæiske sociale dimension i alle Unionens politikker. Princip 20 i den europæiske søjle for sociale rettigheder lyder som følger: »Alle har ret til adgang til basale tjenesteydelser af høj kvalitet, herunder vand, sanitet, energi, transport, finansielle tjenester og digital kommunikation. Hjælp til adgang til disse tjenester skal være tilgængelig for dem, der har behov for det.« |
(6) |
I Portoerklæringen af 8. maj 2021 blev Det Europæiske Råds tilsagn om at arbejde hen imod et socialt Europa, som styrker en fair omstilling, og dets vilje til fortsat at uddybe gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder på EU-plan og nationalt plan under behørig hensyntagen til de respektive kompetencer samt nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet på ny bekræftet. |
(7) |
Med henblik på at gennemføre forpligtelsen om klimaneutralitet er Unionens klima- og energilovgivning blevet revideret og ændret for at fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. |
(8) |
Disse ændringer har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser for de forskellige økonomiske sektorer, for borgerne og for medlemsstaterne. Navnlig bør medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger, vejtransport og yderligere sektorer, som svarer til industrielle aktiviteter, der ikke er omfattet af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (6), i anvendelsesområdet for nævnte direktiv give et yderligere økonomisk incitament til at investere i en nedbringelse af forbruget af fossile brændstoffer og dermed fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Kombineret med andre foranstaltninger bør dette på mellemlang til lang sigt bidrage til at mindske energifattigdom og transportfattigdom, nedbringe omkostningerne til bygninger og vejtransport og, hvor det er relevant, give nye muligheder for skabelse af kvalitetsjob og bæredygtige investeringer i fuld overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt. |
(9) |
Der er imidlertid brug for midler til at finansiere disse investeringer. Indtil sådanne investeringer er blevet foretaget, vil husstandenes og transportbrugernes omkostninger til opvarmning, køling, madlavning og vejtransport derudover sandsynligvis stige, da brændstofleverandører, der er underlagt forpligtelserne i forbindelse med emissionshandelssystemet for bygninger og vejtransport, lægger kulstofomkostningerne over på forbrugerne. |
(10) |
Klimaomstillingen vil få økonomiske og sociale konsekvenser, som det er vanskeligt at vurdere på forhånd. Opfyldelsen af de øgede klimaambitioner vil kræve betydelige offentlige og private midler. Investeringer i energieffektivitetsforanstaltninger samt vedvarende energibaserede opvarmningssystemer, såsom opvarmning med elektriske varmepumper, fjernvarme og fjernkøling og deltagelse i VE-fællesskaber, er en effektiv metode til at reducere importafhængighed og emissioner og samtidig øge Unionens modstandsdygtighed. Øremærkede midler er nødvendige for at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. |
(11) |
Prisstigningen på fossile brændstoffer kan i uforholdsmæssig grad påvirke sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, der bruger en større del af deres indkomst på energi og transport, og som i visse regioner ikke har adgang til alternative, økonomisk overkommelige mobilitets- og transportløsninger, og som kan mangle den finansielle mulighed for at investere i nedbringelsen af forbruget af fossile brændstoffer. Særlige geografiske forhold, f.eks. øer, regioner og territorier i den yderste periferi, landdistrikter eller fjerntliggende områder, mindre tilgængelige randområder, bjergområder eller områder, der halter bagefter, kan i forbindelse med transportfattigdom have specifikke virkninger for husstandes, mikrovirksomheders og transportbrugeres sårbarhed. Disse særlige geografiske forhold bør derfor tages i betragtning, når der udarbejdes foranstaltninger og investeringer til støtte for sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, hvis det er hensigtsmæssigt og relevant. |
(12) |
En del af indtægterne fra medtagelsen af bygninger, vejtransport og yderligere sektorer i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF bør anvendes til at imødegå de sociale virkninger af denne medtagelse, således at omstillingen bliver retfærdig og inkluderende, idet ingen lades i stikken. Det samlede beløb til den sociale klimafond (»fonden«), der oprettes ved denne forordning, bør afspejle det ambitionsniveau for dekarbonisering, som medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger, vejtransport og yderligere sektorer i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF indebærer. |
(13) |
Det er i betragtning af de eksisterende niveauer af energifattigdom endnu mere relevant at anvende en del af indtægterne til at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af bygninger, vejtransport og yderligere sektorer i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Energifattigdom er en situation, hvor husstande ikke kan få adgang til basale energitjenester, der understøtter en ordentlig leve- og sundhedsstandard, såsom tilstrækkelig varme gennem opvarmning, køling, i takt med at temperaturerne stiger, og belysning og energi til elapparater. I en EU-dækkende undersøgelse fra 2021 sagde ca. 34 millioner europæere, dvs. næsten 6,9 % af Unionens befolkning, at de ikke har råd til at opvarme deres hjem tilstrækkeligt. Energifattigdom er derfor en stor udfordring for Unionen. Mens der med sociale takster eller midlertidig direkte indkomststøtte på kort sigt kan ydes umiddelbar støtte til husstande, der står over for energifattigdom, kan kun målrettede strukturelle foranstaltninger, navnlig bygningsrenovering, herunder gennem adgang til energi fra vedvarende energikilder og aktiv fremme af vedvarende energikilder gennem oplysnings- og bevidstgørelsesforanstaltninger, der er målrettet husstande, og bygningsrenovering, som bidrager til de mål, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (7), udgøre varige løsninger og effektivt hjælpe med at bekæmpe energifattigdom. Det bør være muligt at opdatere definitionen af energifattigdom i henhold til denne forordning for at afspejle resultatet af forhandlingerne om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning). |
(14) |
En helhedstilgang til bygningsrenovering, der på en mere effektiv måde tager hensyn til personer, der er i risiko for udstødelse, nemlig dem der lider mest af energifattigdom i Unionen, kunne mindske efterspørgslen efter energi. Støtte under fonden til byggesektoren bør derfor sigte mod at forbedre energieffektiviteten og for enhver husstand føre til en reduktion i energiforbruget, som vil være mærkbar i form af en pengebesparelse og dermed udgøre et middel til at bekæmpe energifattigdom. Revisionen af direktiv 2010/31/EU kan danne grundlag for at opnå disse mål og bør derfor tages i betragtning i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. |
(15) |
Eftersom transportfattigdom endnu ikke er defineret på EU-plan, bør der indføres en sådan definition med henblik på denne forordning. Transportfattigdom kan blive et endnu mere presserende spørgsmål, således som det anerkendes i Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (8), og resultere i mindre adgang til væsentlige socioøkonomiske aktiviteter og tjenester som f.eks. beskæftigelse, uddannelse eller sundhedspleje, særlig for sårbare enkeltpersoner og husstande. Transportfattigdom forårsages sædvanligvis af én eller en kombination af faktorer som f.eks. lav indkomst, høje brændstofudgifter eller en mangel på økonomisk overkommelig eller tilgængelig privat eller offentlig transport. Transportfattigdom kan navnlig berøre enkeltpersoner og husstande i landdistrikter, øområder, randområder, bjergområder, fjerntliggende områder, mindre tilgængelige områder eller mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder og regionerne i den yderste periferi. |
(16) |
Fonden bør derfor oprettes med henblik på at stille midler til rådighed for medlemsstaterne til støtte for deres politikker til at imødegå de sociale virkninger af indførelsen af emissionshandelssystemet for bygninger og vejtransport på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Dette bør navnlig opnås gennem midlertidig direkte indkomststøtte og foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal reducere afhængigheden af fossile brændstoffer gennem øget energieffektivitet i bygninger, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, uanset hvem der ejer disse bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende energikilder, og gennem øget adgang til nul- og lavemissionsmobilitet og -transport til fordel for sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Der skal rettes opmærksomhed mod de forskellige former for lejeboliger, herunder på det private udlejningsmarked. Finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter, f.eks. fradrag af renoveringsomkostninger fra lejen, kan medtages blandt foranstaltningerne for at tage hensyn til lejere og beboerne i socialt boligbyggeri. |
(17) |
Hver medlemsstat bør forelægge Kommissionen en social klimaplan (»planen«). Planerne bør forelægges senest den 30. juni 2025, så der nøje og rettidigt kan tages hensyn til dem. Planerne bør indeholde en investeringskomponent, der fremmer den langsigtede løsning med at reducere afhængigheden af fossile brændstoffer, og kan omfatte andre foranstaltninger, herunder midlertidig direkte indkomststøtte, for at afbøde negative virkninger for indkomsten på kort sigt. Planerne bør forfølge to mål. For det første bør de give sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere de nødvendige midler til at finansiere og foretage investeringer i energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling i nul- og lavemissionskøretøjer og -mobilitet, herunder gennem vouchere, tilskud eller rentefrie lån. For det andet bør de afbøde virkningerne af stigningen i omkostningerne ved fossile brændstoffer på de mest sårbare og derved forebygge energifattigdom og transportfattigdom i overgangsperioden, indtil sådanne investeringer er foretaget. Planerne kan støtte adgangen til økonomisk overkommelige energieffektive boliger, herunder socialt boligbyggeri. Når medlemsstaterne gennemfører foranstaltninger til støtte for sårbare transportbrugere, bør de kunne prioritere støtte til nulemissionskøretøjer i deres planer, forudsat at det er en økonomisk overkommelig og anvendelig løsning. |
(18) |
Medlemsstaterne er i samråd med de lokale og regionale myndigheder, de økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter samt de relevante civilsamfundsorganisationer bedst i stand til at udforme, gennemføre og, hvor det er relevant, ændre planer, der er tilpasset og målrettet deres lokale, regionale og nationale forhold, deres eksisterende politikker på de relevante områder og planlagt anvendelse af andre relevante EU-midler. Der bør holdes en offentlig høring af interessenterne, hver gang Kommissionen skal vurdere en plan. På denne måde kan den brede vifte af situationer, den særlige viden hos de lokale og regionale myndigheder, de økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter, de relevante civilsamfundsorganisationer, forsknings- og innovationsinstitutioner, interessenter i industrien og repræsentanter for arbejdsmarkedsdialogen, samt de nationale forhold bedst afspejles og bidrage til effektiviteten og produktiviteten af den samlede støtte til sårbare grupper. |
(19) |
Planerne bør udformes i tæt samarbejde med Kommissionen og udarbejdes i overensstemmelse med den udleverede model. For at undgå unødige administrative byrder bør det være muligt for medlemsstaterne at kunne foretage mindre justeringer i eller rette skrivefejl i planerne, ved brug af en simpel underretning til Kommissionen om de pågældende ændringer. En stigning eller et fald på mindre end 5 % i forhold til et mål, der er forudset i planen, bør udgøre mindre justeringer. |
(20) |
Det er afgørende for en retfærdig omstilling hen imod klimaneutralitet at sikre, at foranstaltningerne og investeringerne er særligt rettet mod husstande, der er ramt af energifattigdom, eller sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Støtteforanstaltninger til fremme af reduktionen af drivhusgasemissioner bør hjælpe medlemsstaterne med at imødegå de sociale virkninger af emissionshandelen i bygge- og vejtransportsektoren. |
(21) |
I afventning af disse investeringers indvirkning på reduktionen af omkostninger og emissioner vil målrettet direkte indkomststøtte til sårbare husstande og sårbare transportbrugere bidrage til lavere energi- og mobilitetsomkostninger og støtte en retfærdig omstilling. Direkte indkomststøtte bør forstås som en midlertidig foranstaltning, der ledsager dekarboniseringen af bolig- og transportsektoren. Den bliver ikke permanent, da den ikke imødegår de grundlæggende årsager til energifattigdom og transportfattigdom. En sådan støtte bør kun anvendes for at imødekomme direkte virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF og bør ikke anvendes for at imødekomme el- eller varmeomkostninger i forbindelse med medtagelsen af el- og varmeproduktion i nævnte direktivs anvendelsesområde. Berettigelsen til en sådan direkte indkomststøtte bør være tidsbegrænset. Modtagere af direkte indkomststøtte bør som medlemmer af en generel modtagergruppe være omfattet af målrettede foranstaltninger og investeringer med henblik på effektivt at løfte disse modtagere ud af energifattigdom og transportfattigdom. Planerne bør derfor omfatte direkte indkomststøtte, forudsat at de også omfatter foranstaltninger eller investeringer med varige virkninger rettet mod de sårbare husstande og de sårbare transportbrugere, der modtager direkte indkomststøtte. |
(22) |
Medlemsstaterne bør øge bevidstheden blandt sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere ved at stille målrettet, tilgængelig og økonomisk overkommelig oplysning, uddannelse og rådgivning om omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer og tilgængelig støtte, herunder gennem energisyn af bygninger, samt skræddersyede energikonsultationer eller skræddersyede mobilitetsstyringstjenester. |
(23) |
I betragtning af vigtigheden af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen og forpligtelsen til at nå FN's mål for bæredygtig udvikling er det hensigten, at foranstaltningerne og investeringerne i henhold til denne forordning er i overensstemmelse med målet om, at mindst 30 % af det samlede EU-budget under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, der er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 (9) (»FFR 2021-2027«), og af det samlede beløb til EU-genopretningsinstrumentet, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) 2020/2094 (10), og mindst 37 % af det samlede beløb til genopretnings- og resiliensfaciliteten, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (11), bør anvendes til at integrere klimamålene. Foranstaltningerne og investeringerne i henhold til nærværende forordning er også i overensstemmelse med ambitionen om at afsætte 7,5 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 til biodiversitetsmålene i 2024 og 10 % af de årlige udgifter under FFR 2021-2027 til biodiversitetsmålene i 2026 og 2027, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmålene. Med henblik herpå bør den metode, der er fastsat i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (12), anvendes til at spore fondens udgifter. Fonden bør støtte foranstaltninger og investeringer, der fuldt ud overholder Unionens klima- og miljømæssige standarder og prioriteter og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (13). Det er udelukkende sådanne foranstaltninger og investeringer, der bør medtages i planerne. Direkte indkomststøtteforanstaltninger bør som hovedregel anses for at have en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålene og bør derfor anses for at være i overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. Kommissionen bør udstede teknisk vejledning til medlemsstaterne i god tid forud for udarbejdelsen af planerne. Retningslinjerne bør forklare hvordan, at foranstaltningerne og investeringerne skal overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. |
(24) |
Kvinder er i uforholdsmæssig grad berørt af energifattigdom og transportfattigdom, navnlig enlige mødre, som udgør 85 % af familierne med enlige forsørgere, og enlige kvinder, kvinder med handicap og ældre kvinder, der bor alene. Desuden har kvinder andre og mere komplekse mobilitetsmønstre. Eneforsørgerfamilier med forsørgelsesberettigede børn er i særlig fare for at blive ramt af børnefattigdom. Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, integration af disse mål samt tilgængelighedsrettigheder for personer med handicap bør fastholdes og fremmes under hele udarbejdelsen og gennemførelsen af planerne for at sikre, at ingen lades i stikken. |
(25) |
Aktive kunder, borgerenergifællesskaber og peer-to-peer-handel med vedvarende energi kan hjælpe medlemsstaterne med at opnå målene i denne forordning gennem en bottom-up-tilgang indledt af borgerne. De styrker og engagerer forbrugerne og gør det muligt for visse grupper af husholdningskunder at deltage i energieffektivitetsforanstaltninger og -investeringer, støtter husstandes forbrug af vedvarende energi og bidrager samtidig til at bekæmpe energifattigdom. Medlemsstaterne bør derfor fremme den rolle, som borgerenergifællesskaber og VE-fællesskaber spiller, og betragte dem som støtteberettigede modtagere af midler fra fonden. |
(26) |
Medlemsstaterne bør i planerne medtage de foranstaltninger og investeringer, der skal finansieres, de anslåede omkostninger ved disse foranstaltninger og investeringer og det nationale bidrag. Når medlemsstaterne forelægger deres planer, bør de angive de anslåede samlede omkostninger uden merværdiafgiften (momsen), så det er muligt at sammenligne planerne. Planerne bør også omfatte centrale delmål og mål, så den reelle gennemførelse af foranstaltningerne og investeringerne kan vurderes. |
(27) |
Fonden og planerne bør være i overensstemmelse med og være omfattet af de planlagte reformer og de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået i henhold til deres ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (14), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning), i henhold til handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, i henhold til samhørighedspolitikkens programmer i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060, i henhold til de territoriale planer for retfærdig omstilling i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (15), i henhold til genopretnings- og resiliensplanerne i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/241, i henhold til moderniseringsfonden, jf. artikel 10d i direktiv 2003/87/EF, og i henhold til medlemsstaternes langsigtede strategier for bygningsrenovering i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU. Oplysningerne i planerne bør være i overensstemmelse med disse retsakter og planer for at sikre administrativ effektivitet, hvor det er relevant. |
(28) |
Med henblik på en mere effektiv planlægning bør medlemsstaterne i deres planer angive konsekvenserne af en udsættelse af emissionshandelssystemet, der er oprettet i overensstemmelse med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF, jf. artikel 30k i nævnte direktiv. Til dette formål bør alle relevante oplysninger, som planen skal indeholde, holdes nøje adskilt ved at opdele dem i to scenarier, nemlig ved at beskrive og kvantificere de nødvendige tilpasninger af foranstaltningerne, investeringerne, delmålene, målene, det nationale bidrags størrelse og eventuelle andre relevante elementer i planen. |
(29) |
Unionen bør støtte medlemsstaterne med finansielle midler til at gennemføre deres planer gennem fonden. Betalinger fra fonden bør gøres betinget af, at delmålene og målene i planerne er opnået. Dette vil gøre det muligt at tage hensyn til nationale forhold og prioriteter og samtidig forenkle finansieringen og lette integrationen af finansieringen under fonden med andre nationale udgiftsprogrammer, samtidig med at virkningen og integriteten af Unionens udgifter garanteres. |
(30) |
Fonden bør undtagelsesvist og midlertidigt finansieres med indtægter fra auktionering af 50 millioner kvoter i henhold til artikel 10a, stk. 8b, i direktiv 2003/87/EF, 150 millioner kvoter i henhold til artikel 30d, stk. 3, i nævnte direktiv og en mængde yderligere kvoter i henhold til artikel 30d, stk. 4, i nævnte direktiv, som bør udgøre eksterne formålsbestemte indtægter. I princippet bør et maksimumsbeløb på 65 000 000 000 EUR stilles til rådighed til gennemførelsen af fonden for perioden 2026-2032. Kommissionen skal sørge for auktionering af de kvoter, der er omfattet af kapitel IVa i nævnte direktiv. Hvis emissionshandelssystemet, der er oprettet i overensstemmelse med nævnte kapitel, udsættes til 2028 i henhold til artikel 30k i nævnte direktiv, bør det maksimumsbeløb, der er til rådighed til gennemførelsen af fonden, udgøre 54 600 000 000 EUR. Dette beløb og de årlige beløb afspejler et større behov for finansiering ved fondens begyndelse. Den maksimale finansielle tildeling bør beregnes for hver medlemsstat efter en fordelingsmetode, der navnlig yder yderligere støtte til de medlemsstater, der er hårdest ramt af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Eftersom de eksterne formålsbestemte indtægter skal stilles til rådighed efter auktioneringen af kvoter i henhold til artikel 10a, stk. 8b, artikel 30d, stk. 3, og artikel 30d, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF, er det nødvendigt at fastsætte en undtagelse fra artikel 22, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (16) for at gøre det muligt for Unionen hvert år at forpligte de beløb, der er nødvendige til betalingerne til medlemsstaterne i overensstemmelse med nærværende forordning med henblik på opførelse af de bevillinger, der svarer til de formålsbestemte indtægter. |
(31) |
Medlemsstaterne bør bidrage med mindst 25 % af deres planers anslåede samlede omkostninger. |
(32) |
Budgetforpligtelserne bør kunne opdeles i årlige trancher, hvis det er relevant. Aftalerne med medlemsstaterne, der udgør specifikke retlige forpligtelser, bør bl.a. tage hensyn til den i artikel 30k i direktiv 2003/87/EF omhandlede begivenhed, som kunne udløse en etårig udsættelse af indledningen af emissionshandel for bygge- og vejtransportsektoren og yderligere sektorer. Disse aftaler bør også tage hensyn til potentielle finansielle risici for Unionen, som kan kræve en ændring af de specifikke retlige forpligtelser på grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for fondens midlertidige og undtagelsesvise finansiering ved eksterne formålsbestemte indtægter fra kvoter under emissionshandelssystemet. |
(33) |
For at sikre yderligere midler til fonden bør medlemsstaterne kunne anmode om en overførsel af midler til fonden fra samhørighedspolitikkens programmer under delt forvaltning, der blev oprettet ved forordning (EU) 2021/1060, og som er underlagt betingelserne i nævnte forordning. For at give medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen af deres tildelinger under fonden bør det være muligt at overføre midler op til et loft på 15 % fra deres årlige finansielle tildeling til fonde under delt forvaltning, jf. forordning (EU) 2021/1060. Med henblik på at lette den administrative byrde som følge af successive overførsler af midler fra deres årlige finansielle tildeling fra fonden til fonde under delt forvaltning, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EU) 2021/1060, bør den tilsvarende ændring af et eller flere programmer i princippet kun være påkrævet én enkelt gang på visse betingelser for at sikre en effektiv finanskontrol. Det bør være muligt at foretage yderligere overførsler i efterfølgende år ved at indberette de finansielle oversigter til Kommissionen, forudsat at ændringerne udelukkende vedrører en forøgelse af de finansielle midler uden yderligere ændringer i det pågældende program. |
(34) |
Fonden bør støtte foranstaltninger, der overholder princippet om additionalitet for EU-midler. Fonden bør, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, ikke træde i stedet for tilbagevendende nationale udgifter, herunder for betalinger af omkostninger i forbindelse med tekniske bistandsaktioner, der er angivet i planerne. |
(35) |
For at sikre en effektiv, gennemsigtig og sammenhængende tildeling af midler og for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør tiltag under denne forordning stemme overens med og supplere igangværende EU-, nationale og, hvis det er relevant, regionale programmer, samtidig med at der undgås dobbeltfinansiering af de samme udgifter fra fonden og andre EU-programmer. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten sikre en effektiv koordination i alle faser af processen for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne. Med henblik herpå bør medlemsstaterne pålægges at forelægge de relevante oplysninger om eksisterende eller planlagt EU-finansiering, når de indgiver deres planer til Kommissionen. Finansiel støtte inden for rammerne af fonden bør supplere den støtte, der ydes under andre EU-programmer og -instrumenter. Foranstaltninger og investeringer, der finansieres gennem fonden, bør kunne modtage finansiering fra andre EU-programmer og -instrumenter, forudsat at sådan støtte ikke dækker de samme omkostninger. |
(36) |
Udbetalingerne bør finde sted på grundlag af en kommissionsafgørelse, der giver tilladelse til udbetaling til den pågældende medlemsstat. Det er derfor nødvendigt at fravige artikel 116, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, således at udbetalingsfristen kan begynde at løbe fra datoen for Kommissionens meddelelse til den pågældende medlemsstat om denne afgørelse og ikke fra den dato, hvor en betalingsanmodning modtages. |
(37) |
Efter en analyse af alle betalingsanmodninger, der modtages i en given runde, og hvis de indtægter, der er afsat til fonden i overensstemmelse med artikel 30d, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF ikke er tilstrækkelige til at dække de betalingsanmodninger, der er indgivet af medlemsstaterne, bør Kommissionen betale medlemsstaterne på pro rata-basis for at sikre ligebehandling af medlemsstaterne. I den følgende runde af betalingsanmodninger bør Kommissionen give forrang til medlemsstater med forsinkede betalinger fra den tidligere runde af betalingsanmodninger og først efterfølgende betale de senere betalingsanmodninger. |
(38) |
For at lette udarbejdelsen af planerne og sikre gennemsigtige regler for overvågning og evaluering bør listen over fælles indikatorer og modellen for planerne medtages i bilagene til denne forordning. Medlemsstaterne bør kunne anvende relevante fælles indikatorer til at fastsætte delmålene og målene i deres planer. Listen over fælles indikatorer bør indeholde de fælles indikatorer for rapportering om fremskridt og med henblik på overvågning og evaluering af planernes og fondens gennemførelse. |
(39) |
Fonden bør gennemføres i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder effektiv forebyggelse og retsforfølgning af svig, skattesvig, skatteunddragelse, korruption og interessekonflikter. Fonden er underlagt en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af tilsidesættelser af retsstatsprincippet i medlemsstaterne, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 (17). |
(40) |
Med henblik på forsvarlig økonomisk forvaltning, samtidig med at der tages hensyn til fondens resultatbaserede karakter, bør der fastsættes særlige regler for budgetforpligtelser, betalinger, suspension og tilbagesøgning af midler samt opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte. Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at anvendelsen af midler i forbindelse med foranstaltninger, der støttes af fonden, overholder gældende EU-ret og national ret. Medlemsstaterne bør sikre, at en sådan støtte ydes i overensstemmelse med Unionens statsstøtteregler, hvor det er relevant. De bør navnlig sikre, at svig, korruption og interessekonflikter forebygges, opdages og korrigeres, og at der undgås dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer. Suspension og opsigelse af aftaler vedrørende finansiel støtte, samt nedsættelse og tilbagesøgning af den finansielle tildeling, bør være mulig, når den pågældende medlemsstat ikke har gennemført planen på tilfredsstillende vis eller i tilfælde af alvorlige uregelmæssigheder, nemlig svig, korruption eller interessekonflikter i forbindelse med de foranstaltninger, der støttes af fonden, eller en alvorlig misligholdelse af en forpligtelse i henhold til aftalerne vedrørende finansiel støtte. I tilfælde af opsigelsen af en aftale vedrørende finansiel støtte eller nedsættelse og tilbagesøgning af en finansiel tildeling bør disse beløb tildeles medlemsstaterne senest den 31. december 2033 i overensstemmelse med de regler for fordeling af kvoter, der er fastsat i artikel 30d, stk. 5, i direktiv 2003/87/EF. Der bør fastsættes passende kontradiktoriske procedurer for at sikre, at Kommissionens afgørelser vedrørende suspension og tilbagesøgning af udbetalte beløb eller opsigelsen af aftaler vedrørende finansiel støtte respekterer medlemsstaternes ret til at fremsætte bemærkninger. |
(41) |
Kommissionen bør sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes effektivt. Selv om det primært er medlemsstaternes ansvar at sikre, at fonden gennemføres i overensstemmelse med relevant EU-ret og national ret, bør Kommissionen kunne modtage tilstrækkelig forsikring fra medlemsstaternes side i denne henseende. I dette øjemed bør medlemsstaterne ved gennemførelsen af fonden sikre driften af et effektivt system til intern kontrol, og de bør tilbagesøge beløb, der er udbetalt eller anvendt uretmæssigt. I denne forbindelse bør medlemsstaterne kunne basere sig på deres almindelige nationale budgetforvaltningssystemer. Medlemsstaterne bør indsamle, registrere og lagre standardiserede kategorier af data og oplysninger i et elektronisk system, således at det bliver muligt at forebygge, opdage og korrigere alvorlige uregelmæssigheder i forbindelse med de foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, nemlig svig, korruption og interessekonflikter. Kommissionen bør stille et informations- og overvågningssystem til rådighed, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj for tilgang til og analyse af disse data og oplysninger. Kommissionen bør tilskynde til brug af dette informations- og overvågningssystem med henblik på en generel anvendelse heraf i medlemsstaterne. |
(42) |
Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Revisionsretten og, hvor det er relevant, Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) bør kunne anvende informations- og overvågningssystemet inden for rammerne af deres beføjelser og rettigheder. |
(43) |
Medlemsstaterne og Kommissionen bør kun kunne behandle personoplysninger, hvor det er nødvendigt for at sikre decharge, revision og kontrol, information, kommunikation og synlighed af anvendelsen af midler i forbindelse med foranstaltninger til gennemførelse inden for rammerne af fonden. Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (18) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (19), alt efter hvilken der finder anvendelse. |
(44) |
I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046, forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (21), (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og (EU) 2017/1939 (23) skal Unionens finansielle interesser beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger, herunder foranstaltninger vedrørende forebyggelse, opdagelse, korrektion og undersøgelse af svig, korruption og interessekonflikter og, hvis det er relevant, vedrørende pålæggelse af administrative sanktioner. Navnlig har OLAF i overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU, Euratom) nr. 883/2013 beføjelse til at foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der foreligger svig, korruption, interessekonflikter eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. EPPO er i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/1939 beføjet til at efterforske og retsforfølge svig, korruption, interessekonflikter og andre strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046 skal enhver person eller enhed, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at eventuelle tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, tildeler tilsvarende rettigheder. |
(45) |
Horisontale finansielle regler, der er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i medfør af artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og fastlægger navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af Unionens budget ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte forvaltning og fastsætter kontrol med finansielle aktørers ansvar. Regler, der er vedtaget i medfør af artikel 322 i TEUF, omfatter også en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget. |
(46) |
Forordning (EU) 2021/1060 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
(47) |
Målet for denne forordning, nemlig at bidrage til en socialt retfærdig omstilling til klimaneutralitet ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning oprettes Den Sociale Klimafond (»fonden«) for perioden fra 2026 til 2032.
Fonden yder finansiel støtte til medlemsstaternes foranstaltninger og investeringer i deres sociale klimaplaner (»planerne«).
De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal være til gavn for husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere, som er sårbare og særlig berørt af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, eller husstande, der er ramt af transportfattigdom.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) |
»energifattigdom«: en husstands manglende adgang til væsentlige energitjenester, der understøtter en ordentlig leve- og sundhedsstandard, herunder tilstrækkelig opvarmning, køling, belysning og energi til elapparater, i den relevante nationale kontekst, eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker |
2) |
»transportfattigdom«: enkeltpersoners og husstandes manglende evne til eller vanskeligheder med at dække omkostningerne ved privat eller offentlig transport eller deres manglende eller begrænsede adgang til transport, der er nødvendig for deres adgang til væsentlige socioøkonomiske tjenester og aktiviteter, under hensyntagen til den nationale og geografiske kontekst |
3) |
»planens anslåede samlede omkostninger«: de anslåede samlede omkostninger forbundet med de foranstaltninger og investeringer, der indgår i planen |
4) |
»finansiel tildeling«: ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte inden for rammerne af fonden, der kan tildeles, eller som er blevet tildelt, en medlemsstat |
5) |
»delmål«: et kvalitativt resultat, der anvendes til at måle fremskridt hen imod gennemførelsen af en foranstaltning eller en investering |
6) |
»mål«: et kvantitativt resultat, der anvendes til at måle fremskridt hen imod gennemførelsen af en foranstaltning eller en investering |
7) |
»energi fra vedvarende energikilder« eller »vedvarende energi«: energi fra vedvarende energikilder som defineret i artikel 2, stk. 2, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (25) |
8) |
»husstand«: en privat husstand som defineret i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 (26) |
9) |
»mikrovirksomhed«: en virksomhed, der beskæftiger under ti personer, og hvis årlige omsætning eller årlige balance ikke overstiger 2 mio. EUR, beregnet i overensstemmelse med artikel 3-6 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (27) |
10) |
»sårbare husstande«: husstande, der er ramt af energifattigdom, eller husstande, herunder lavindkomsthusstande og nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage drivhusgasemissioner fra bygninger i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de bor i |
11) |
»sårbare mikrovirksomheder«: mikrovirksomheder, der er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage drivhusgasemissioner fra bygninger eller vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som med henblik på deres aktivitet ikke har midlerne til enten at renovere den bygning, de bor i, eller til at købe nul- og lavemissionskøretøjer eller til at skifte til alternative bæredygtige transportformer, herunder offentlig transport, alt efter hvad der er relevant |
12) |
»sårbare transportbrugere«: enkeltpersoner og husstande, der er ramt af transportfattigdom, men også enkeltpersoner og husstande, herunder lavindkomstenkeltpersoner og -husstande og nedre mellemindkomstenkeltpersoner og -husstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage drivhusgasemissioner fra vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at købe nul- eller lavemissionskøretøjer eller til at skifte til alternative bæredygtige transportformer, herunder offentlig transport |
13) |
»bygningsrenovering«: enhver form for energirelateret bygningsrenovering, der har til formål at øge bygningers energimæssige ydeevne såsom isolering af klimaskærmen, dvs. vægge, tag, gulv og udskiftning af vinduer, og installation af tekniske bygningsinstallationer i overensstemmelse med alle relevante nationale sikkerhedsstandarder, herunder ved at bidrage til de renoveringskrav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) |
14) |
»teknisk bygningsinstallation«: det tekniske udstyr til en bygnings eller bygningsenheds rumopvarmning, rumkøling, ventilation, varme brugsvand, automatisering og kontrol, produktion og lagring af vedvarende energi på stedet eller en kombination af sådant teknisk udstyr, herunder sådanne installationer, der anvender energi fra vedvarende energikilder |
15) |
»aktiv kunde«: en aktiv kunde som defineret i artikel 2, nr. 8), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (28) |
16) |
»borgerenergifællesskab«: et borgerenergifællesskab som defineret i artikel 2, nr. 11), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 |
17) |
»VE-fællesskab«: et VE-fællesskab som defineret i artikel 2, nr. 16), i direktiv (EU) 2018/2001 |
18) |
»peer-to-peer-handel med vedvarende energi«: peer-to-peer-handel med vedvarende energi som defineret i artikel 2, nr. 18), i direktiv (EU) 2018/2001 |
19) |
»nul- og lavemissionskøretøj«: nul- og lavemissionskøretøj som defineret i artikel 3, stk. 1, litra m), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 (29). |
Artikel 3
Mål
1. Fondens overordnede mål er at bidrage til en socialt retfærdig omstilling til klimaneutralitet ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF.
2. Fondens specifikke mål er at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere gennem midlertidig direkte indkomststøtte og gennem foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal øge bygningers energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder gennem integration i bygninger af produktion og lagring af vedvarende energi, og at øge adgangen til nul- og lavemissionsmobilitet og -transport.
KAPITEL II
Sociale klimaplaner
Artikel 4
Sociale klimaplaner
1. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen sin plan (»planen«). Planen skal indeholde et sammenhængende sæt eksisterende eller nye nationale foranstaltninger og investeringer til imødegåelse af indvirkningen af CO2-prissætning på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere med henblik på at sikre økonomisk overkommelig opvarmning, køling og mobilitet og samtidig ledsage og fremskynde de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde Unionens klimamål.
2. Hver medlemsstat sikrer konsistens mellem sin plan og sin ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999.
3. Planen kan omfatte nationale foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande og sårbare transportbrugere, for at mindske virkningen af prisstigningen på fossile brændstoffer som følge af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF.
4. Planen skal omfatte nationale og, hvis det er relevant, lokale og regionale foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med artikel 8 med henblik på at:
a) |
gennemføre bygningsrenovering og dekarbonisere opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af produktion og lagring af vedvarende energi |
b) |
øge udbredelsen af nul- og lavemissionsmobilitet og -transport. |
5. Hvis en medlemsstat allerede har indført et nationalt emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport eller CO2-afgift, kan de nationale foranstaltninger, der allerede er indført for at afbøde de sociale virkninger og udfordringer, medtages i planen, forudsat at de er i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 5
Offentlig høring
1. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen en plan efter en offentlig høring af de lokale og regionale myndigheder, repræsentanter for de økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter, de relevante civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre interessenter. Hver medlemsstat gennemfører denne høring i overensstemmelse med kravene i artikel 10 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med pågældende medlemsstats nationale retlige rammer.
2. Hver medlemsstat medtager i sin plan en sammenfatning af:
a) |
den høring, der er afholdt i henhold til stk. 1, og |
b) |
hvordan inputtet fra de interessenter, der har deltaget i den høring, er afspejlet i planen. |
3. Med henblik på artikel 16, stk. 3, vurderer Kommissionen, om planen er udarbejdet i samråd med interessenter i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 1.
4. Kommissionen støtter medlemsstaterne ved at komme med eksempler på god praksis for høringer om planerne i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4.
Artikel 6
De sociale klimaplaners indhold
1. Planen skal indeholde følgende elementer:
a) |
konkrete foranstaltninger og investeringer i overensstemmelse med artikel 4 og 8 med henblik på at mindske de virkninger, der er omhandlet i litra d) i dette stykke, sammen med en redegørelse for, hvordan disse foranstaltninger og investeringer effektivt vil bidrage til at opnå de mål, der er fastsat i artikel 3, inden for rammerne af den overordnede udformning af en medlemsstats relevante politikker |
b) |
hvis det er relevant, konkrete, gensidigt sammenhængende og styrkede ledsageforanstaltninger til at gennemføre foranstaltningerne og investeringerne og mindske de virkninger, der er omhandlet i litra d) |
c) |
oplysninger om eksisterende eller planlagt finansiering af foranstaltninger og investeringer fra andre EU-kilder eller internationale, offentlige eller, hvis det er relevant, private kilder, der bidrager til de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planen, herunder oplysninger om midlertidig direkte indkomststøtte |
d) |
et skøn over de sandsynlige virkninger af prisstigningen som følge af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF for husstande, navnlig for forekomsten af energifattigdom og transportfattigdom og for mikrovirksomheder. Disse virkninger skal analyseres på det rette territoriale niveau som defineret af den enkelte medlemsstat, idet der tages hensyn til særlige nationale forhold og elementer såsom adgang til offentlig transport og basale tjenester og identifikation af de mest berørte områder |
e) |
et skøn over antallet af og identifikation af sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere |
f) |
en redegørelse for, hvordan definitionerne af energifattigdom og transportfattigdom skal anvendes på nationalt plan. |
g) |
hvis planen omfatter foranstaltninger som omhandlet i artikel 4, stk. 3, kriterierne for identifikation af støtteberettigede endelige modtagere, den planlagte tidsfrist for de pågældende foranstaltninger og begrundelsen herfor på grundlag af et kvantitativt skøn og en kvalitativ redegørelse for, hvordan disse foranstaltninger forventes at mindske energifattigdom, transportfattigdom og sårbarheden hos husstande over for en stigning i prisen på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning |
h) |
påtænkte delmål og mål og en vejledende omfattende tidsplan for gennemførelse af de foranstaltninger og investeringer, som skal være afsluttet senest den 31. juli 2032 |
i) |
hvis det er relevant, en tidsplan for gradvis mindskelse af støtten til lavemissionskøretøjer |
j) |
planens anslåede samlede omkostninger ledsaget af en passende begrundelse og en redegørelse for, hvordan de er i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står i et rimeligt forhold til planens forventede virkning |
k) |
det påtænkte nationale bidrag til planens anslåede samlede omkostninger beregnet i overensstemmelse med artikel 15 |
l) |
med undtagelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne forordnings artikel 4, stk. 3, en redegørelse for, hvordan planen sikrer, at ingen af foranstaltningerne eller investeringerne vil gøre væsentlig skade på miljømålene som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 |
m) |
ordningerne for den pågældende medlemsstats effektive overvågning og gennemførelse af planen, navnlig de foreslåede delmål og mål, de relevante fælles indikatorer som omhandlet i bilag IV, og, hvis ingen af disse indikatorer er relevante for en specifik foranstaltning eller investering, yderligere individuelle indikatorer foreslået af den berørte medlemsstat |
n) |
med henblik på udarbejdelsen af planen og i givet fald dennes gennemførelse en sammenfatning af den offentlige høringsproces, der er omhandlet i artikel 5 |
o) |
en redegørelse for medlemsstatens system til at forebygge, opdage og korrigere svig, korruption og interessekonflikter ved anvendelsen af den finansielle tildeling ydet gennem fonden og af de ordninger, der har til formål at undgå dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer. |
p) |
hvis det er relevant, en redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til særlige geografiske forhold såsom øer, regioner og territorier i den yderste periferi, landdistrikter eller fjerntliggende områder, mindre tilgængelige perifere områder, bjergområder eller områder, der halter bagefter. |
q) |
hvis det er relevant, en redegørelse for, hvordan foranstaltningerne og investeringerne skal imødegå ulighed mellem kønnene. |
2. Planen kan omfatte de tekniske bistandsaktioner, der er nødvendige for en effektiv forvaltning og gennemførelse af foranstaltningerne og investeringerne.
3. Planen skal være i overensstemmelse med de givne oplysninger og de forpligtelser, som medlemsstaten har indgået i henhold til følgende:
a) |
handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder |
b) |
sine programmer under samhørighedspolitikken i henhold til forordning (EU) 2021/1060 |
c) |
sin genopretnings- og resiliensplan i henhold til forordning (EU) 2021/241 |
d) |
sin plan for bygningsrenovering i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) |
e) |
sin ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplan i henhold til forordning (EU) 2018/1999, og |
f) |
sin territoriale plan for retfærdig omstilling i henhold til forordning (EU) 2021/1056. |
4. Kommissionen tilrettelægger i forbindelse med planens udarbejdelse en udveksling af god praksis, herunder om omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer, der skal indgå i planerne. Medlemsstaterne kan anmode om teknisk bistand under den europæiske facilitet for bistand på lokalt plan på energiområdet (ELENA), der blev oprettet ved en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i 2009, eller inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 (30).
5. Med henblik på denne artikels stk. 1, litra l), yder Kommissionen medlemsstaterne teknisk vejledning, der er skræddersyet til fondens anvendelsesområde, om foranstaltningernes og investeringernes overensstemmelse med princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852.
6. For at bistå medlemsstaterne med at tilvejebringe de oplysninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, litra d), fastsætter Kommissionen en fælles værdi, der skal betragtes som et skøn i forbindelse med CO2-prisen som følge af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF.
7. Hver medlemsstat anvender modellen i bilag V til planen.
KAPITEL III
Støtte fra fonden til sociale klimaplaner
Artikel 7
Principper for fonden
1. Fonden yder finansiel støtte til medlemsstaterne til finansiering af de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i deres planer.
2. Udbetalingen af finansiel støtte i henhold til denne artikels stk. 1 til den enkelte medlemsstat er betinget af, at den pågældende medlemsstat når delmålene og målene for foranstaltningerne og investeringerne i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8. Disse delmål og mål skal være forenelige med Unionens klimamål og målet i forordning (EU) 2021/1119 og skal navnlig omfatte:
a) |
energieffektivitet |
b) |
bygningsrenovering |
c) |
nul- og lavemissionsmobilitet og -transport |
d) |
reduktion af drivhusgasemissioner |
e) |
nedbringelse af antallet af sårbare husstande, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. |
3. Fonden må kun støtte de foranstaltninger og investeringer, der følger princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852.
4. De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal reducere afhængigheden af fossile brændstoffer og, hvis det er relevant, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder samt til bæredygtige kvalitetsjob på de områder, der er omfattet af fondens foranstaltninger og investeringer.
Artikel 8
Støtteberettigede foranstaltninger og investeringer, der skal medtages i de sociale klimaplaner
1. Medlemsstaten kan medtage følgende foranstaltninger og investeringer med langvarige indvirkninger i planens anslåede samlede omkostninger, forudsat at de først og fremmest er rettet mod sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transportbrugere og har til hensigt at:
a) |
støtte bygningsrenovering, navnlig for sårbare husstande og sårbare mikrovirksomheder, der bor i bygninger med den dårligste ydeevne, herunder også for lejere og sociale boligbyggeriers beboere |
b) |
støtte adgangen til økonomisk overkommelige energieffektive boliger, herunder socialt boligbyggeri |
c) |
bidrage til dekarbonisering, f.eks. gennem elektrificering, af opvarmning og køling af og madlavning i bygninger ved at give adgang til økonomisk overkommelige og energieffektive systemer og ved at integrere produktion og lagring af vedvarende energi, herunder gennem VE-fællesskaber, borgerenergifællesskaber og andre aktive kunder for at fremme udbredelsen af egetforbrug af vedvarende energi, såsom energideling og peer-to-peer-handel med vedvarende energi, tilslutning til intelligente net og til fjernvarmenet, der bidrager til at opnå energibesparelser eller til at reducere energifattigdom |
d) |
tilvejebringe målrettet, tilgængelig og økonomisk overkommelig information, uddannelse, bevidsthed og rådgivning om omkostningseffektive foranstaltninger og investeringer, tilgængelig støtte til bygningsrenoveringer og energieffektivitet samt bæredygtige og økonomisk overkommelige mobilitets- og transportalternativer |
e) |
støtte offentlige og private enheder, herunder udbydere af socialt boligbyggeri, navnlig offentlig-private kooperativer, med hensyn til at udvikle og levere økonomisk overkommelige energieffektivitetsløsninger og passende finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med fondens sociale mål |
f) |
give adgang til nul- og lavemissionskøretøjer og cykler, idet teknologineutraliteten opretholdes, herunder finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til køb heraf, samt til passende offentlig og privat infrastruktur, navnlig, hvis det er relevant, indkøb af nul- og lavemissionskøretøjer, infrastruktur til opladning og optankning og udvikling af et marked for brugte nulemissionskøretøjer; medlemsstaterne sigter mod at sikre, at hvis nulemissionskøretøjer er en økonomisk overkommelig og gennemførlig løsning, prioriteres sådanne køretøjer i deres planer |
g) |
tilskynde til brug af økonomisk overkommelig og tilgængelig offentlig transport og støtte private og offentlige enheder, herunder kooperativer, i at udvikle og levere bæredygtig mobilitet efter behov, fælles mobilitetstjenester og aktive mobilitetsmuligheder. |
2. Medlemsstaterne kan i planernes anslåede samlede omkostninger medtage omkostningerne ved foranstaltninger, der yder direkte indkomststøtte til sårbare husstande og sårbare transportbrugere, for at mindske virkningen af prisstigningen på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning. Sådan støtte er midlertidig og nedsættes over tid. Medlemsstaterne kan yde midlertidig direkte indkomststøtte, hvis deres planer indeholder foranstaltninger eller investeringer rettet mod disse sårbare husstande og sårbare transportbrugere i overensstemmelse med denne forordnings artikel 8, stk. 1. En sådan støtte skal begrænses til den direkte virkning af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Omkostningerne ved foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte, må ikke udgøre mere end 37,5 % af planens anslåede samlede omkostninger, jf. denne forordnings artikel 6, stk. 1, litra j).
3. Medlemsstaterne kan i planernes anslåede samlede omkostninger medtage teknisk bistand til at dække udgifter til uddannelse, programmering, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af fonden og for at opnå dens mål, f.eks. undersøgelser, udgifter til informationsteknologi (IT), offentlig høring af interessenter samt informations- og kommunikationstiltag. Omkostningerne ved en sådan teknisk bistand kan udgøre op til 2,5 % af planens anslåede samlede omkostninger, jf. artikel 6, stk. 1, litra j).
Artikel 9
Overførsel af fordele til husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere
1. Medlemsstaterne kan i planerne medtage støtte ydet gennem andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, forudsat at disse enheder gennemfører foranstaltninger og investeringer, der i sidste ende gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transportbrugere.
2. Medlemsstaterne sørger for de nødvendige lovbestemte og kontraktlige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at fordelene som helhed overføres til de sårbare husstande, de sårbare mikrovirksomheder eller de sårbare transportbrugere.
Artikel 10
Fondens midler
1. Et maksimumsbeløb på 65 000 000 000 EUR for perioden fra den 1. januar 2026 til den 31. december 2032 i løbende priser stilles i overensstemmelse med artikel 10a, stk. 8b, og artikel 30d, stk. 3 og 4, i direktiv 2003/87/EF til rådighed til gennemførelse af fonden. Dette beløb udgør eksterne formålsbestemte indtægter med henblik på artikel 21, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, jf. dog artikel 30d, stk. 4, sjette afsnit, i direktiv 2003/87/EF.
De årlige beløb, der tildeles fonden inden for det maksimumsbeløb, der er fastsat i nærværende stykkes første afsnit, må ikke overstige de beløb, der er omhandlet i artikel 30d, stk. 4, fjerde afsnit, i direktiv 2003/87/EF.
Hvis det emissionshandelssystem, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF, udsættes til 2028 i henhold til nævnte direktivs artikel 30k, er det maksimale beløb, der skal stilles til rådighed for fonden, 54 600 000 000 EUR, og de årlige beløb, der tildeles fonden, må ikke overstige de respektive beløb, der er omhandlet i artikel 30d, stk. 4, femte afsnit, i direktiv 2003/87/EF.
2. Uanset artikel 22, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og med forbehold af nærværende forordnings artikel 19 stilles forpligtelsesbevillinger, der dækker det i nærværende artikels stk. 1 relevante maksimumsbeløb, automatisk til rådighed i begyndelsen af hvert regnskabsår fra den 1. januar 2026 op til de relevante gældende årlige beløb, der er omhandlet i stk. 1, andet og tredje afsnit.
3. De i stk. 1 omhandlede beløb kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter samt til overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af fonden og for at opnå dens mål, navnlig undersøgelser, ekspertmøder, høring af interessenter, informations- og kommunikationstiltag, herunder inkluderende oplysningsaktiviteter, og institutionel kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt de angår denne forordnings mål, udgifter i forbindelse med IT-netværk, der fokuserer på informationsbehandling og -udveksling, institutionelle IT-værktøjer samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ støtte, som Kommissionen afholder til forvaltning af fonden. Udgifterne kan også omfatte omkostninger til andre støtteaktiviteter såsom kvalitetskontrol og overvågning af projekter i marken og omkostninger til peerrådgivning og eksperter til vurdering og gennemførelse af de støtteberettigede foranstaltninger.
Artikel 11
Midler fra og til programmer under delt forvaltning og brug af midler
1. Midler, der er tildelt medlemsstaterne under delt forvaltning, kan på deres anmodning overføres til fonden under de betingelser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/1060. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra a), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. De omhandlede midler må kun anvendes til fordel for den berørte medlemsstat.
2. Medlemsstaterne kan i deres planer, der forelægges i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 1, anmode om overførsel af op til 15 % af deres maksimale årlige finansielle tildeling til fondene under delt forvaltning som fastsat i forordning (EU) 2021/1060. De overførte midler skal finansiere foranstaltninger og investeringer som omhandlet i nærværende forordnings artikel 8 og gennemføres i overensstemmelse med reglerne for de fonde, som midlerne overføres til. Midler overføres af medlemsstaterne gennem ændring af et eller flere programmer, med undtagelse af programmer inden for rammerne af målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), i overensstemmelse med artikel 26a i forordning (EU) 2021/1060 og gennemføres i overensstemmelse med reglerne i nævnte forordning og reglerne for de fonde, som midlerne overføres til.
3. Medlemsstaterne kan overlade det til forvaltningsmyndighederne for de programmer under samhørighedspolitikken i henhold til forordning (EU) 2021/1060 at gennemføre foranstaltninger og investeringer, der er omfattet af fonden, hvis det er relevant i betragtning af synergierne med samhørighedspolitikkens programmer og i overensstemmelse med fondens mål. Medlemsstaterne meddeler i deres planer, at de således agter at overdrage ansvaret for gennemførelsen til de pågældende myndigheder. I sådanne tilfælde anses de eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer, som medlemsstaterne har indført, og som er meddelt til Kommissionen, for at opfylde denne forordnings krav.
4. Medlemsstaterne kan medtage betalingerne for yderligere teknisk bistand i henhold til artikel 7 i forordning (EU) 2021/240 og det kontante bidrag til medlemsstatssegmentet i henhold til de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (31) i deres planer som del af de anslåede samlede omkostninger. Disse omkostninger må ikke overstige 4 % af den maksimale finansielle tildeling til planen, og de relevante foranstaltninger som fastsat i planen skal være i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 12
Gennemførelse
Fonden gennemføres af Kommissionen ved direkte forvaltning i overensstemmelse med de relevante regler, der er vedtaget i henhold til artikel 322 i TEUF, navnlig forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget.
Artikel 13
Additionalitet og supplerende finansiering
1. Støtte under fonden supplerer den støtte, der ydes under andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter. Foranstaltninger og investeringer, der støttes inden for rammerne af fonden, kan modtage støtte fra andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter, forudsat at denne støtte ikke dækker de samme omkostninger.
2. Støtten fra fonden, herunder midlertidig direkte indkomststøtte som omhandlet i artikel 4, stk. 3, er supplerende og må ikke erstatte ikke tilbagevendende nationale budgetudgifter.
3. Med hensyn til teknisk bistand til medlemsstaterne må administrative omkostninger, der er direkte forbundet med gennemførelsen af planen, ikke betragtes som tilbagevendende nationale budgetudgifter.
Artikel 14
Maksimal finansiel tildeling
1. Den maksimale finansielle tildeling beregnes for hver medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10 og som anført i bilag I og II.
2. Hver medlemsstat kan indgive en anmodning på op til beløbet for sin maksimale finansielle tildeling til gennemførelse af sin plan.
Artikel 15
Nationalt bidrag til de anslåede samlede omkostninger
Medlemsstaterne bidrager mindst til 25 % af deres planers anslåede samlede omkostninger.
Artikel 16
Kommissionens vurdering
1. Kommissionen vurderer planen og, hvis det er relevant, enhver ændring af planen, som en medlemsstat har forelagt i overensstemmelse med artikel 18, med henblik på overholdelsen af denne forordning. Ved foretagelsen af denne vurdering samarbejder Kommissionen tæt med den pågældende medlemsstat. Kommissionen kan fremsætte bemærkninger eller anmode om supplerende oplysninger senest to måneder efter medlemsstatens forelæggelse af planen. Medlemsstaten giver de supplerende oplysninger, der anmodes om, og kan om nødvendigt revidere planen, herunder efter indgivelse af planen. Medlemsstaten og Kommissionen kan aftale at forlænge fristen for vurdering med en rimelig periode, hvis det er nødvendigt.
2. Kommissionen vurderer, om de overførsler, der anmodes om i overensstemmelse med artikel 11, opfylder denne forordnings mål.
3. Kommissionen vurderer planens relevans, virkningsfuldhed, effektivitet og sammenhæng under hensyntagen til medlemsstatens specifikke udfordringer og finansielle tildeling som følger:
a) |
Ved vurderingen af relevansen tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier:
|
b) |
Ved vurderingen af virkningsfuldheden tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier:
|
c) |
Ved vurderingen af effektiviteten tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier:
|
d) |
Med henblik på at vurdere sammenhængen tager Kommissionen hensyn til, om planen omfatter foranstaltninger og investeringer, der udgør sammenhængende foranstaltninger. |
Artikel 17
Kommissionens afgørelse
1. På grundlag af vurderingen foretaget i overensstemmelse med artikel 16 træffer Kommissionen afgørelse om en medlemsstats plan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt senest fem måneder efter datoen for forelæggelsen af planen i henhold til artikel 4, stk. 1.
2. Hvis Kommissionen giver en positiv vurdering af en plan, fastsætter den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i stk. 1:
a) |
de foranstaltninger og investeringer, som medlemsstaten skal gennemføre, planens anslåede samlede omkostninger samt delmål og mål |
b) |
den maksimale finansielle tildeling, der tilkendes i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, og som udbetales i rater i overensstemmelse med artikel 20, når medlemsstaten på tilfredsstillende vis har opnået de relevante delmål og mål, der er fastlagt i forbindelse med gennemførelsen af planen |
c) |
det nationale bidrag |
d) |
ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af planen, herunder, hvor det er relevant, foranstaltninger, der er nødvendige for at overholde artikel 21 |
e) |
de relevante indikatorer for opnåelsen af de påtænkte delmål og mål, og |
f) |
ordningerne for, hvordan Kommissionen får adgang til de underliggende relevante data. |
3. Den maksimale finansielle tildeling, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, litra b), fastsættes på grundlag af den af medlemsstaten foreslåede plans anslåede samlede omkostninger som vurderet i relation til de kriterier, der er fastsat i artikel 16, stk. 3.
Beløbet for den maksimale finansielle tildeling, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2, litra b), fastsættes således:
a) |
Hvis planen opfylder kriterierne i artikel 16, stk. 3, på tilfredsstillende vis, og beløbet for planens anslåede samlede omkostninger fratrukket det nationale bidrag beløber sig til det samme som eller mere end den maksimale finansielle tildeling til den pågældende medlemsstat, jf. artikel 14, stk. 1, er den finansielle tildeling, der tilkendes medlemsstaten, lig med den samlede maksimale finansielle tildeling, som er omhandlet i artikel 14, stk. 1. |
b) |
Hvis planen opfylder kriterierne i artikel 16, stk. 3, på tilfredsstillende vis, og beløbet for planens anslåede samlede omkostninger fratrukket det nationale bidrag beløber sig til mindre end den maksimale finansielle tildeling til den pågældende medlemsstat, jf. artikel 14, stk. 1, er den finansielle tildeling, der tilkendes medlemsstaten, lig med planens anslåede samlede omkostninger fratrukket det nationale bidrag. |
c) |
Hvis planen opfylder kriterierne i artikel 16, stk. 3, på tilfredsstillende vis, men vurderingen konstaterer svagheder i de interne kontrolsystemer, kan Kommissionen kræve, at der i planen medtages yderligere foranstaltninger til afhjælpning af disse svagheder, og at de gennemføres af medlemsstaten inden den første udbetaling. |
d) |
Hvis planen ikke opfylder kriterierne i artikel 16, stk. 3, på tilfredsstillende vis, bevilges medlemsstaten ikke nogen finansiel tildeling. |
4. Hvis Kommissionen giver en negativ vurdering af en plan, skal den i stk. 1 omhandlede afgørelse indeholde en begrundelse for denne negative vurdering. Medlemsstaten forelægger planen igen efter at have taget Kommissionens vurdering i betragtning.
Artikel 18
Ændring af sociale klimaplaner
1. Hvis en plan ikke længere kan opnås, herunder de relevante delmål og mål, eller kræver en væsentlig justering, enten helt eller delvist, af en medlemsstat på grund af objektive omstændigheder, navnlig på grund af de faktiske direkte virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, forelægger den pågældende medlemsstat en ændret plan for Kommissionen, så den kommer til at omfatte de nødvendige og behørigt begrundede ændringer. Medlemsstaterne kan anmode om teknisk støtte i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, til udarbejdelsen af den ændrede plan.
2. Kommissionen vurderer den ændrede plan i overensstemmelse med artikel 16.
3. Hvis Kommissionen giver en positiv vurdering af den ændrede plan, vedtager den i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, en afgørelse, der angiver årsagerne til dens positive vurdering, ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. Uanset artikel 17, stk. 1, vedtager Kommissionen afgørelsen i henhold til nærværende stykke senest tre måneder efter datoen for den pågældende medlemsstats forelæggelse af den ændrede plan.
4. Hvis Kommissionen giver en negativ vurdering af den ændrede plan, afviser den ændrede plan inden for den frist, der er omhandlet i stk. 3, efter at have givet den pågældende medlemsstat mulighed for at fremsætte sine bemærkninger senest tre måneder efter datoen for meddelelsen af Kommissionens vurdering af den ændrede plan.
5. Senest den 15. marts 2029 vurderer hver medlemsstat hensigtsmæssigheden af sin plan i lyset af de faktiske direkte virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Disse vurderinger forelægges for Kommissionen sammen med de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999.
6. I tilfælde af mindre justeringer af planen, der indebærer en stigning eller et fald på mindre end 5 % i forhold til et mål, der er fastsat i planen, såsom mindre ajourføringer af de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planen, eller rettelser af skrivefejl, underretter medlemsstaten Kommissionen om sådanne ændringer.
Artikel 19
Forpligtelse knyttet til den finansielle tildeling
1. Når Kommissionen har vedtaget en positiv afgørelse som omhandlet i denne forordnings artikel 17, indgår den rettidigt en aftale med den pågældende medlemsstat, der udgør en specifik retlig forpligtelse i henhold til forordning (EU, Euratom) 2018/1046 for perioden 2026-2032, jf. dog artikel 30d, stk. 4, og artikel 30i og 30k i direktiv 2003/87/EF. Denne aftale indgås tidligst et år før det år, hvor auktionerne i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF indledes, eller to år før nævnte år i tilfælde, hvor nærværende forordnings artikel 10, stk. 1, tredje afsnit, finder anvendelse.
2. Budgetforpligtelser kan bygge på samlede forpligtelser og kan, hvis det er relevant, opdeles i årlige trancher fordelt over adskillige år.
Artikel 20
Regler for betalinger, suspension og opsigelse af aftaler om finansiel tildeling
1. Udbetaling af de finansielle tildelinger i henhold til denne artikel udbetales til medlemsstaten efter opnåelsen af de relevante aftalte delmål og mål, der er angivet i planen, som godkendt i henhold til artikel 17, og forudsat at der er finansiering til rådighed. Efter opnåelsen forelægger medlemsstaten Kommissionen en behørigt begrundet betalingsanmodning. Medlemsstaten indgiver sådanne betalingsanmodninger til Kommissionen én eller to gange om året senest den 31. juli eller den 31. december.
2. Efter modtagelse af en betalingsanmodning fra en medlemsstat vurderer Kommissionen, om de relevante delmål og mål angivet i Kommissionens afgørelse, der er omhandlet i artikel 17, er opnået på tilfredsstillende vis. Tilfredsstillende opnåelse af delmål og mål forudsætter, at foranstaltninger knyttet til delmål og mål, der tidligere er blevet opnået på tilfredsstillende vis, ikke er blevet omgjort af den pågældende medlemsstat.
3. Hvis Kommissionens vurdering af en individuel betalingsanmodning er positiv, vedtager den en individuel afgørelse om tilladelse til udbetaling af den finansielle tildeling i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046, forudsat at der er finansiering til rådighed, og idet der sikres ligebehandling af medlemsstaterne. Kommissionen vedtager den individuelle afgørelse tidligst to måneder og senest tre måneder efter den relevante frist for indgivelse af betalingsanmodningen, jf. denne artikels stk. 1.
4. Hvis Kommissionen som følge af den vurdering, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, konstaterer, at delmålene og målene som angivet i Kommissionens afgørelse, der er omhandlet i artikel 17, ikke er opnået på tilfredsstillende vis, suspenderes udbetalingen af den del af den finansielle tildeling, der svarer til det ikkeopnåede mål eller delmål. Medlemsstaten kan fremsætte sine bemærkninger senest en måned efter meddelelsen af Kommissionens vurdering.
Suspensionen ophæves kun, hvis delmålene og målene er blevet opnået på tilfredsstillende vis som fastsat i Kommissionens afgørelse, jf. artikel 17.
5. Uanset artikel 116, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 løber betalingsfristen fra datoen for meddelelse af Kommissionens afgørelse, der tillader udbetaling af den finansielle tildeling til den berørte medlemsstat i henhold til nærværende artikels stk. 3, eller fra datoen for meddelelse af ophævelse af suspensionen i henhold til nærværende artikels stk. 4, andet afsnit.
6. Hvis delmålene og målene ikke er blevet opnået på tilfredsstillende vis inden for en frist på ni måneder efter den suspension, der er omhandlet i stk. 4, første afsnit, nedsætter Kommissionen beløbet for den finansielle tildeling forholdsmæssigt efter at have givet medlemsstaten mulighed for at fremsætte sine bemærkninger inden for to måneder fra meddelelsen af sine konklusioner om opnåelsen af delmålene og målene.
7. Hvis medlemsstaten ikke inden for 15 måneder efter datoen for indgåelse af de relevante aftaler, jf. artikel 19, har gjort konkrete fremskridt med opnåelsen af nogen relevante delmål og mål, opsiger Kommissionen disse aftaler og frigør beløbet for den finansielle tildeling, jf. dog artikel 14, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Kommissionen træffer afgørelse om opsigelse af disse aftaler efter at have givet medlemsstaten mulighed for at fremsætte sine bemærkninger inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af Kommissionens vurdering af, at der ikke er gjort konkrete fremskridt.
8. Alle betalinger foretages senest den 31. december 2033.
9. Uanset artikel 116 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og nærværende artikels stk. 5 betaler Kommissionen, hvis de indtægter, der er afsat til fonden i overensstemmelse med artikel 30d, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF, i en given runde af betalingsanmodninger som omhandlet i nærværende artikels stk. 1 ikke er tilstrækkelige til at dække de indgivne betalingsanmodninger, medlemsstaterne på pro rata-basis, der fastlægges som den andel, som de disponible betalinger udgør af de samlede godkendte betalinger. I den følgende runde af betalingsanmodninger giver Kommissionen forrang til medlemsstater med forsinkede betalinger fra den tidligere runde af betalingsanmodninger og først efterfølgende til de senere betalingsanmodninger.
10. Uanset artikel 12, stk. 4, litra c), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og med forbehold af artikel 30d, stk. 4, sjette afsnit, i direktiv 2003/87/EF tildeler Kommissionen medlemsstaterne beløb svarende til eventuelle bevillinger, der senest den 31. december 2033 er uudnyttede, i overensstemmelse med de regler for fordeling af kvoter, der er fastsat i artikel 30d, stk. 5, i direktiv 2003/87/EF, med henblik på at opnå de mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 3.
Artikel 21
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. I forbindelse med gennemførelsen af planerne træffer medlemsstaterne som modtagere af midler under fonden alle passende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser og for at sikre, at anvendelsen af finansielle tildelinger i forbindelse med foranstaltninger og investeringer, som støttes af fonden, herunder dem, der gennemføres af andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere i overensstemmelse med artikel 9, overholder gældende EU-ret og national ret, navnlig vedrørende forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, korruption og interessekonflikter. Med henblik herpå sørger medlemsstaterne for et virkningsfuldt og effektivt system til intern kontrol som uddybet i bilag III og tilbagesøgning af beløb, der er udbetalt uberettiget eller anvendt ukorrekt. Medlemsstaterne kan basere sig på deres almindelige nationale budgetforvaltningssystemer.
2. I de i artikel 19 omhandlede aftaler fastlægges følgende forpligtelser for medlemsstaterne:
a) |
at kontrollere regelmæssigt, at den ydede finansiering er blevet anvendt korrekt i overensstemmelse med alle gældende regler, og at enhver foranstaltning eller investering i henhold til planen er blevet korrekt gennemført i overensstemmelse med alle gældende regler, navnlig vedrørende forebyggelse, opdagelse og korrektion af svig, korruption og interessekonflikter |
b) |
at træffe passende foranstaltninger til at forebygge, opdage og korrigere svig, korruption og interessekonflikter som defineret i artikel 61 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, der skader Unionens finansielle interesser, og tage retlige skridt til at tilbagesøge misbrugte midler, herunder i forbindelse med enhver foranstaltning eller investering som gennemført inden for rammerne af planen |
c) |
sammen med en betalingsanmodning at forelægge:
|
d) |
med henblik på revision og kontrol og for at give sammenlignelige oplysninger om anvendelsen af finansielle tildelinger i forbindelse med foranstaltninger og investeringer inden for rammerne af planen at indsamle, registrere og lagre data i et elektronisk system og sikre adgang til følgende standardiserede kategorier af data:
|
e) |
udtrykkeligt at bemyndige Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til forordning (EU) 2017/1939, EPPO til at udøve deres rettigheder som fastsat i artikel 129, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og til at pålægge alle slutmodtagere af de finansielle tildelinger, der er betalt med henblik på foranstaltningerne og investeringerne til gennemførelse i planen, eller alle andre personer eller enheder, som er involveret i gennemførelsen heraf, en forpligtelse til udtrykkeligt at bemyndige Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, hvor det er relevant, EPPO til at udøve deres rettigheder som fastsat i artikel 129, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og til at pålægge alle slutmodtagere af betalte midler lignende forpligtelser |
f) |
at opbevare akter i overensstemmelse med artikel 132 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, idet referencepunktet er den betalingstransaktion, der er relevant for den respektive foranstaltning eller investering. |
De oplysninger, der er omhandlet i denne artikels første afsnit, litra d), nr. ii), kræves kun, hvis værdien af offentlige udbud overstiger EU-tærsklerne i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (34). For så vidt angår underkontrahenter kræves disse oplysninger kun:
a) |
for det første underkontrahentniveau |
b) |
hvis disse oplysninger er registreret om den pågældende underkontrahent, og |
c) |
for underkontrakter med en samlet værdi på over 50 000 EUR. |
3. Personoplysninger omhandlet i denne artikels stk. 2, litra d), behandles af medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på decharge-, revisions- og kontrolprocedurer, og informations-, kommunikations- og synlighedsaktiviteter i relation til anvendelsen af finansielle tildelinger vedrørende gennemførelsen af de aftaler, der er omhandlet i artikel 19, og kun så længe disse foregår. Personoplysninger behandles i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 eller forordning (EU) 2018/1725, alt efter hvilken der finder anvendelse. Inden for rammerne af proceduren for meddelelse af decharge til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 319 i TEUF er fonden underlagt rapportering i henhold til den integrerede regnskabs- og ansvarlighedsrapportering, der er omhandlet i artikel 247 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, og navnlig særskilt i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport.
4. De aftaler, der er omhandlet i artikel 19, skal også give Kommissionen ret til at nedsætte støtte gennem fonden forholdsmæssigt og tilbagesøge ethvert skyldigt beløb til Unionens budget i tilfælde af svig, korruption og interessekonflikter, der skader Unionens finansielle interesser, og som medlemsstaten ikke har afhjulpet, eller en alvorlig misligholdelse af en forpligtelse, der følger af sådanne aftaler.
Når Kommissionen træffer afgørelse om tilbagesøgnings- og nedsættelsesbeløbet, overholder den proportionalitetsprincippet og tager hensyn til alvoren af den svig og korruption og de interessekonflikter, der skader Unionens finansielle interesser, eller af en misligholdelse af en forpligtelse. Kommissionen giver medlemsstaten mulighed for at fremsætte sine bemærkninger, før nedsættelsen gennemføres.
KAPITEL IV
Komplementaritet, overvågning og evaluering
Artikel 22
Samordning og komplementaritet
Kommissionen og de berørte medlemsstater skal på en måde, der modsvarer deres respektive ansvarsområder, fremme synergier og sikre effektiv koordinering mellem fonden og EU-programmer og -instrumenter, jf. denne forordnings artikel 6, stk. 3, og moderniseringsfonden i henhold til artikel 10d i direktiv 2003/87/EF. De skal med henblik herpå:
a) |
sikre komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsistens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt plan og, hvis det er relevant, på lokalt eller regionalt plan, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen |
b) |
optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og |
c) |
sikre tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelse og kontrol på EU-plan, nationalt plan og, hvis det er relevant, på lokalt eller regionalt plan for at opnå fondens mål. |
Artikel 23
Information, kommunikation og synlighed
1. Medlemsstaterne gør de data, der er omhandlet i denne forordnings artikel 21, stk. 2, litra d), nr. i), ii) og iv), offentligt tilgængelige og ajourfører dem på et enkelt websted i åbne, maskinlæsbare formater, jf. artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 (35), som gør det muligt at sortere data, søge i dem samt udtrække, sammenligne og genanvende data. De informationer, der er omhandlet i denne forordnings artikel 21, stk. 2, litra d), nr. i) og ii), må ikke offentliggøres i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 38, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, eller i tilfælde af midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande.
2. Modtagere af støtte fra fonden underrettes om disse midlers oprindelse, herunder hvis de drager fordel af disse midler gennem formidlere. Disse informationer skal omfatte Unionens logo og en passende finansieringserklæring med følgende ordlyd: »finansieret af Den Europæiske Union — Den Sociale Klimafond« i dokumenter og kommunikationsmateriale, der vedrører gennemførelsen af foranstaltningen, og som er beregnet til modtagerne. Modtagere af støtte fra fonden, undtagen støtte til fysiske personer, eller hvor der er risiko for offentliggørelse af kommercielt følsomme informationer, skal sikre synlighed af EU-finansieringen, navnlig når de promoverer tiltagene og deres resultater, ved at give sammenhængende, effektive og forholdsmæssige målrettede informationer til forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.
3. Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag i forbindelse med fonden, vedrørende tiltag udført i henhold til denne forordning og vedrørende de opnåede resultater, herunder, hvis det er relevant og efter aftale med de nationale myndigheder, gennem fælles kommunikationsaktiviteter med de nationale myndigheder og Europa-Parlamentets og Kommissionens repræsentationskontorer i den berørte medlemsstat.
Artikel 24
Overvågning af gennemførelsen
1. Hver medlemsstat aflægger hvert andet år rapport til Kommissionen om gennemførelsen af sin plan sammen med sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med samme forordnings artikel 28. Overvågningen af gennemførelsen skal være målrettet og stå i rimeligt forhold til de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af planen. Medlemsstaterne medtager de indikatorer, der er fastsat i nærværende forordnings bilag IV, i deres statusrapport.
2. Kommissionen overvåger gennemførelsen af fonden og måler opnåelsen af målene. Overvågningen af gennemførelsen skal være målrettet og stå i rimeligt forhold til de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af fonden.
3. Kommissionens performancerapporteringssystem skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af aktiviteter og resultater indsamles virkningsfuldt, effektivt og rettidigt. I dette øjemed pålægges modtagere af støtte fra fonden forholdsmæssige rapporteringskrav.
4. Kommissionen anvender de fælles indikatorer, der er fastsat i bilag IV, til rapportering om fremskridt og med henblik på overvågning og evaluering af fonden med hensyn til opnåelsen af målene i artikel 3.
Artikel 25
Gennemsigtighed
1. Kommissionen fremsender uden unødig forsinkelse de planer, som medlemsstaterne har forelagt, og afgørelserne, således som de er offentliggjort af Kommissionen, samtidigt og på lige fod til Europa-Parlamentet og Rådet.
2. Oplysninger, som Kommissionen fremsender til Rådet i forbindelse med denne forordning eller gennemførelsen heraf, stilles til rådighed for Europa-Parlamentet samtidigt, om nødvendigt underlagt aftaler om fortrolighed.
3. Europa-Parlamentets kompetente udvalg kan opfordre Kommissionen til at fremlægge oplysninger om status for Kommissionens vurdering af planerne.
Artikel 26
Social klimadialog
1. For at styrke dialogen mellem EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet og Kommissionen, og for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed kan Europa-Parlamentets kompetente udvalg to gange om året indbyde Kommissionen til at drøfte følgende spørgsmål:
a) |
de planer, som medlemsstaterne har forelagt |
b) |
Kommissionens vurdering af de planer, som medlemsstaterne har forelagt |
c) |
status for opnåelsen af de delmål og mål, der er fastsat i de planer, som medlemsstaterne har forelagt |
d) |
betalings-, suspensions- og opsigelsesprocedurer, herunder medlemsstaternes eventuelle bemærkninger og afhjælpende foranstaltninger for at sikre en tilfredsstillende opnåelse af de delmål og mål, der er fastsat i de planer, som de har forelagt. |
2. Kommissionen tager hensyn til alle elementer, der opstår som følge af de synspunkter, der kommer til udtryk gennem den sociale klimadialog, herunder Europa-Parlamentets beslutninger, hvis sådanne fremlægges.
KAPITEL V
Afsluttende bestemmelser
Artikel 27
Evaluering og gennemgang af fonden
1. To år efter påbegyndelsen af planernes gennemførelse forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport om fondens gennemførelse og funktion under hensyntagen til resultaterne af de første rapporter, som medlemsstaterne har forelagt i overensstemmelse med artikel 24, og fremsætter, hvis det er relevant, eventuelle forslag til ændringer af denne forordning.
2. Den i stk. 1 omhandlede evalueringsrapport skal navnlig indeholde en vurdering af:
a) |
i hvor stort omfang fondens mål som fastsat i artikel 3 er opnået, samt effektiviteten af ressourceudnyttelsen og EU-merværdien |
b) |
effektiviteten af foranstaltninger og investeringer og anvendelsen af den direkte indkomststøtte i lyset af opnåelsen af delmålene og målene i planerne, og denne vurdering foretages for hvert land |
c) |
hvordan definitionerne af energifattigdom og transportfattigdom anvendes i medlemsstaterne, på grundlag af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra f), samt om det er nødvendigt at ændre sådanne definitioner |
d) |
den fortsatte relevans af alle målene, og foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i denne forordnings artikel 8, i lyset af indvirkningen på drivhusgasemissioner af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF og af de nationale foranstaltninger, der er truffet for at opfylde medlemsstaternes bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (36), samt den fortsatte relevans af formålsbestemte indtægter, hvad angår den mulige udvikling med hensyn til auktionering af kvoter under emissionshandelssystemet for bygge- og vejtransportsektoren og yderligere sektorer i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF og andre relevante overvejelser. |
3. Senest den 31. december 2033 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en uafhængig efterfølgende evalueringsrapport. Den efterfølgende evalueringsrapport skal bestå af en samlet vurdering af fonden og indeholde oplysninger om dens indvirkning.
4. Uden at foregribe den flerårige finansielle ramme efter 2027, forelægger Kommissionen i tilfælde af, at indtægter fra auktionering af kvoter som omhandlet i artikel 30d, stk. 5, i direktiv 2003/87/EF fastsættes som en egen indtægt i overensstemmelse med artikel 311, stk. 3, i TEUF, eventuelt de nødvendige forslag med henblik på inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme efter 2027 at sikre effektiviteten og kontinuiteten af gennemførelsen af fonden, som midlertidigt og undtagelsesvis finansieres med eksterne formålsbestemte indtægter fra kvoter under emissionshandelssystemet.
Artikel 28
Ændring af forordning (EU) 2021/1060
I forordning (EU) 2021/1060 indsættes følgende artikel:
»Artikel 26a
Midler overført fra Den Sociale Klimafond
1. Midler, der overføres fra Den Sociale Klimafond, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/955 (*1), anvendes i overensstemmelse med denne forordning og bestemmelserne om den fond, som midlerne overføres til, og er endelige. Sådanne midler udgør en ekstern formålsbestemt indtægt med henblik på artikel 21, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 og supplerer de midler, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 110.
2. Hvis medlemsstaterne anvender de midler, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, ved delt forvaltning, forelægger de programændringer i overensstemmelse med denne forordnings artikel 24 vedrørende et eller flere programmer. Medlemsstaterne planlægger anvendelsen af sådanne midler med henblik på at nå de klimamål, der er fastsat for EU-budgettet, i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, stk. 1. Disse midler skal bidrage til opnåelsen af Den Sociale Klimafonds relevante mål som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) 2023/955 og anvendes til at støtte de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 8. De programmeres under en eller flere særlige prioriteter svarende til en eller flere specifikke mål for den fond, som midlerne overføres til, og for en eller flere regionskategorier, hvis det er relevant, med angivelse af den årlige fordeling af midlerne. De må ikke tages i betragtning ved beregningen af overholdelsen af kravene om tematisk koncentration som fastsat i de fondsspecifikke regler.
3. Hvis Kommissionen allerede har godkendt en medlemsstats anmodning om en ændring af et program vedrørende en overførsel af midler fra Den Sociale Klimafond, kan medlemsstaten med henblik på enhver yderligere overførsel af midler i efterfølgende år indsende en indberetning om finansielle oversigter i stedet for en ændring af et program, forudsat at de foreslåede ændringer udelukkende vedrører en forøgelse af de finansielle midler uden yderligere ændringer i programmet.
4. Uanset denne forordnings artikel 18 og artikel 86, stk. 1, andet afsnit, må de midler, der overføres i overensstemmelse med nærværende artikel og artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2023/955, ikke tages i betragtning i forbindelse med midtvejsgennemgangen og fleksibilitetsbeløbet.
5. Uanset artikel 14, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 begynder den frist, hvorefter Kommissionen frigør beløbene i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 105, stk. 1, det år, hvor de tilsvarende budgetforpligtelser indgås. Midler må ikke overføres til programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg).
Artikel 29
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 30. juni 2024, hvor medlemsstaterne skal sætte de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2023/959 (37) om ændring af direktiv 2003/87/EF for så vidt angår kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 10. maj 2023.
På Europa-Parlamentets vegne
R. METSOLA
Formand
På Rådets vegne
J. ROSWALL
Formand
(1) EUT C 152 af 6.4.2022, s. 158.
(2) EUT C 301 af 5.8.2022, s. 70.
(3) Europa-Parlamentets holdning af 18.4.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 25.4.2023.
(4) EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.
(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).
(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).
(8) EUT C 243 af 27.6.2022, s. 35.
(9) Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11).
(10) Rådets forordning (EU) 2020/2094 af 14. december 2020 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23).
(11) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).
(12) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).
(13) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).
(14) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).
(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1).
(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).
(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1).
(18) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).
(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).
(20) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).
(21) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).
(22) Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).
(23) Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).
(24) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).
(25) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).
(26) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 af 10. oktober 2019 om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husstande baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004, (EF) nr. 452/2008 og (EF) nr. 1338/2008 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 og Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 261 I af 14.10.2019, s. 1).
(27) Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).
(28) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).
(29) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/631 af 17. april 2019 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers og nye lette erhvervskøretøjers CO2-emissioner og om ophævelse af forordning (EF) nr. 443/2009 og (EU) nr. 510/2011 (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 13).
(30) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 om oprettelse af et instrument for teknisk støtte (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 1).
(31) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 30).
(32) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport (EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5).
(33) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).
(34) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).
(35) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024 af 20. juni 2019 om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 56).
(36) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).
(37) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2023/959 af 10. maj 2023 om ændring af direktiv 2003/87/EF om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og afgørelse (EU) 2015/1814 om oprettelse og drift af en markedsstabilitetsreserve i forbindelse med Unionens ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner (se side 134 i denne EUT).
BILAG I
METODE TIL BEREGNING AF DEN MAKSIMALE FINANSIELLE TILDELING FOR HVER MEDLEMSSTAT UNDER FONDEN I HENHOLD TIL ARTIKEL 14
I dette bilag angives metoden til beregning af den maksimale finansielle tildeling, der er til rådighed for hver medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10 og 14.
Metoden tager i forbindelse med hver medlemsstat hensyn til følgende variabler:
— |
befolkning, der er truet af fattigdom, og som lever i landdistrikter (2019) |
— |
CO2-emissioner fra husstandes forbrænding af brændsel (gennemsnit 2016-2018) |
— |
procentdelen af husstande, der er truet af fattigdom, og som har restancer på deres forsyningsregninger (2019) |
— |
samlet befolkning (2019) |
— |
medlemsstatens bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger, målt i købekraftstandard (2019) |
— |
andelen af referenceemissioner i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 for emissionskilderne 1A3b, 1A4a og 1A4b som fastsat i IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 (gennemsnit for 2016-2018) og omfattende gennemgået i henhold til nævnte forordnings artikel 4, stk. 3. |
Den maksimale finansielle tildeling (MFAi ) til en medlemsstat under fonden fastsættes som følger:
Hvor:
Det maksimale beløb (MA) for gennemførelsen af fonden, jf. artikel 10, stk. 1, og α i er medlemsstat i's andel af det maksimale beløb, fastlagt på grundlag af følgende trin:
Med
fi = 1 hvis
Idet følgende gælder for hver medlemsstat i:
rural pop i er befolkningen, der er truet af fattigdom, og som bor i landdistrikter i medlemsstat i
rural pop EU er summen af befolkningen, der er truet af fattigdom, og som bor i landdistrikter i EU-27-medlemsstaterne
pop i er befolkningen i medlemsstat i
pop EU er summen af befolkningen i EU-27-medlemsstaterne
HCO2 i er CO2-emissionerne fra husstandes forbrænding af brændsel i medlemsstat i
HCO2 EU er summen af CO2-emissionerne fra husstandes forbrænding af brændsel i EU-27-medlemsstaterne
arrears i er procentdelen af husstande, der er truet af fattigdom, og som har restancer på deres forsyningsregninger i medlemsstat i
arrears EU er procentdelen af husstande, der er truet af fattigdom, og som har restancer på deres forsyningsregninger i EU-27-medlemsstaterne
βi
i de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger ligger under EU-27-værdien, og for hvilke
For alle medlemsstater kan α i ikke være lavere end 0,07 % af det maksimale beløb som omhandlet i artikel 10, stk. 1. I de medlemsstater, hvor α i er højere end 0,07 %, justeres α i forholdsmæssigt for at sikre, at summen af al α i er lig med 100 %.
For medlemsstater med et BNI pr. indbygger på under 90 % af EU-27-værdien kan α i ikke være lavere end andelen af referenceemissioner i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 for emissionskilderne 1A3b, 1A4a og 1A4b som fastsat i IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 for gennemsnittet for perioden 2016-2018, som omfattende gennemgået i henhold til nævnte forordnings artikel 4, stk. 3. I de medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger ligger over EU-27-værdien, justeres α i forholdsmæssigt for at sikre, at summen af al α i er lig med 100 %.
BILAG II
Maksimal finansiel tildeling for hver medlemsstat under fonden i henhold til artikel 10 og 14
Anvendelsen af metoden i bilag I på de beløb, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, resulterer i følgende andel og maksimale finansielle tildeling for hver medlemsstat.
Eventuelle beløb i henhold til artikel 10, stk. 3, vil blive dækket inden for rammerne af den maksimale finansielle tildeling for hver medlemsstat på pro rata-basis.
Maksimal finansiel tildeling pr. medlemsstat |
|||
Medlemsstat |
Andel i % af den samlede tildeling |
I ALT 2026-2032 (EUR, løbende priser) |
|
I henhold til artikel 10, stk. 1, første og andet afsnit |
I henhold til artikel 10, stk. 1, tredje afsnit |
||
Belgien |
2,55 |
1 659 606 425 |
1 394 069 397 |
Bulgarien |
3,85 |
2 499 490 282 |
2 099 571 836 |
Tjekkiet |
2,40 |
1 562 617 717 |
1 312 598 882 |
Danmark |
0,50 |
324 991 338 |
272 992 724 |
Tyskland |
8,18 |
5 317 778 511 |
4 466 933 949 |
Estland |
0,29 |
186 244 570 |
156 445 439 |
Irland |
1,02 |
663 390 868 |
557 248 329 |
Grækenland |
5,52 |
3 586 843 608 |
3 012 948 631 |
Spanien |
10,52 |
6 837 784 631 |
5 743 739 090 |
Frankrig |
11,19 |
7 276 283 944 |
6 112 078 513 |
Kroatien |
1,94 |
1 263 071 899 |
1 060 980 395 |
Italien |
10,81 |
7 023 970 924 |
5 900 135 577 |
Cypern |
0,20 |
131 205 466 |
110 212 591 |
Letland |
0,71 |
463 676 528 |
389 488 284 |
Litauen |
1,02 |
664 171 367 |
557 903 948 |
Luxembourg |
0,10 |
66 102 592 |
55 526 177 |
Ungarn |
4,33 |
2 815 968 174 |
2 365 413 267 |
Malta |
0,07 |
45 500 000 |
38 220 000 |
Nederlandene |
1,11 |
720 463 632 |
605 189 451 |
Østrig |
0,89 |
578 936 189 |
486 306 399 |
Polen |
17,60 |
11 439 026 446 |
9 608 782 215 |
Portugal |
1,88 |
1 223 154 017 |
1 027 449 374 |
Rumænien |
9,25 |
6 012 677 290 |
5 050 648 923 |
Slovenien |
0,55 |
357 971 733 |
300 696 256 |
Slovakiet |
2,35 |
1 530 553 074 |
1 285 664 582 |
Finland |
0,54 |
348 132 328 |
292 431 155 |
Sverige |
0,62 |
400 386 447 |
336 324 616 |
EU-27 |
100 % |
65 000 000 000 |
54 600 000 000 |
BILAG III
De vigtigste krav til medlemsstatens interne kontrolsystem
1. |
Medlemsstaten sørger for et virkningsfuldt og effektivt internt kontrolsystem i overensstemmelse med deres institutionelle, retlige og finansielle rammer med adskillelse af funktioner og rapporterings-, tilsyns- og overvågningsordninger.
Det omfatter:
|
2. |
Medlemsstaten sørger for en effektiv gennemførelse af forholdsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af svig og korruption samt alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at undgå interessekonflikter.
Det omfatter:
|
3. |
Medlemsstaten opretholder passende procedurer for udarbejdelsen af forvaltningserklæringen og sammenfatningen af de revisioner, der er foretaget på nationalt plan.
Det omfatter:
|
4. |
For at tilvejebringe de nødvendige oplysninger sikrer medlemsstaten passende forvaltningsverificeringer, herunder procedurer til kontrol af, at delmål og mål er opnået, og at de horisontale principper for forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes.
Det omfatter:
|
5. |
Medlemsstaten gennemfører passende og uafhængige revisioner af systemer og transaktioner i overensstemmelse med internationalt anerkendte revisionsstandarder.
Det omfatter:
|
6. |
Medlemsstaten opretholder et effektivt system til at sikre, at alle de oplysninger og dokumenter, der er nødvendige for revisionssporet, opbevares.
Det omfatter:
|
BILAG IV
Fælles indikatorer for vejledende delmål og mål for medlemsstaternes sociale klimaplaner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra m), medlemsstaternes overvågning af gennemførelsen af sin plan som omhandlet i artikel 24, stk. 1, Kommissionens evaluering af fremskridtene hen mod fondens mål som omhandlet i artikel 24, stk. 4
Foranstaltninger og investeringer kan bidrage til flere af de fælles indikatorer. Hvis en medlemsstats plan ikke indeholder en foranstaltning eller investering, der bidrager til nogle af indikatorerne, kan denne angive »ikke relevant«.
Nummer |
Fælles indikator vedrørende støtte fra fonden |
Begrundelse |
Enhed |
Byggesektor |
|||
Kontekstindikator |
|||
1 |
Antal sårbare husstande |
I henhold til definitionen i artikel 2, nr. 10). |
Antal husstande |
2 |
Antal husstande, der er ramt af energifattigdom |
I henhold til definitionen i artikel 2, nr. 1). |
Antal husstande |
Outputindikatorer |
|||
3 |
Antal sårbare husstande, der har nydt godt af mindst en strukturel foranstaltning, som har mindsket deres emissioner i byggesektoren |
I henhold til artikel 2, nr. 10), og artikel 8, stk. 1. Kun foranstaltninger som følge af støtte fra fonden. |
Antal husstande |
4 |
Antal bygninger, der har gennemgået gennemgribende renovering (dvs. en renovering, der omdanner en bygning eller bygningsenhed a) inden den 1. januar 2030 til en næsten energineutral bygning b) pr. 1. januar 2030, til en nulemissionsbygning) |
Indikatoren tæller antallet af bygninger og det tilsvarende etageareal, der renoveres helt eller delvist på grundlag af støtten fra foranstaltninger og investeringer under fonden, hvor »bygningsrenovering« er defineret i artikel 2, nr. 13. Desuden skal indikatoren skelne mellem bygninger på grundlag af deres energiattestklasse og specifikt identificere, hvor mange bygninger med den dårligste ydeevne der er blevet renoveret. |
Bygningsenheder |
5 |
Samlet nytteareal i bygninger, der har gennemgået gennemgribende renovering (dvs. en renovering, der omdanner en bygning eller bygningsenhed a) inden den 1. januar 2030 til en næsten energineutral bygning b) pr. 1. januar 2030, til en nulemissionsbygning) |
Renoveret etageareal (m2/år) |
|
6 |
Antal bygninger, der har gennemgået anden energirenovering (dvs. alle energirenoveringer undtagen gennemgribende renoveringer, som skal indberettes ovenfor) |
Bygningsenheder |
|
7 |
Samlet nytteareal i bygninger, der har gennemgået anden energirenovering (dvs. alle energirenoveringer undtagen gennemgribende renoveringer, som skal indberettes ovenfor) |
Renoveret etageareal (m2/år) |
|
8 |
Udskiftning af varmeanlæg baseret på fossile brændstoffer med et anlæg baseret på vedvarende energi og/eller et højeffektivt anlæg på grundlag af energimærkeklassen som fastsat i den relevante retsakt. |
Disse foranstaltninger opfylder EU-benchmarket for vedvarende energi og den vejledende andel af vedvarende energi (i det endelige energiforbrug), der er fastsat på nationalt plan i byggesektoren i henhold til den relevante bestemmelse i direktiv (EU) 2018/2001. Opvarmnings- og kølesystemer baseret på vedvarende energi og elektricitet fra vedvarende energikilder kan begge bidrage til dette benchmark. Disse foranstaltninger vil også bidrage til målet om opvarmning og køling baseret på vedvarende energi i henhold til den relevante bestemmelse i nævnte direktiv. Dette vedrører kun yderligere udskiftning af varmeanlæg baseret på fossile brændstoffer som følge af støtte fra fonden. |
Antal varmeanlægsenheder baseret på fossile brændstoffer, der er udskiftet (f.eks. med en varmepumpe eller et solvarmeanlæg) |
9 |
Yderligere driftskapacitet, der er installeret med henblik på vedvarende energi |
Antal og kapacitet af tagmonterede solceller og solfangere eller og solvarmepaneler (PVT) antal varmepumper og kapacitet antal og kapacitet af andre teknologier til rumopvarmning og -køling baseret på vedvarende energi, herunder kedelanlæg baseret på vedvarende energi. Vedrører kun yderligere operationel kapacitet som følge af støtte fra fonden. |
MW |
10 |
Antal enheder |
||
Resultatindikatorer |
|||
11 |
Færre sårbare husstande |
Færre sårbare husstande som følge af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. |
% |
12 |
Anslået reduktion af drivhusgasemissioner i byggesektoren |
Reduktion af drivhusgasemissioner i byggesektoren udløst af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. Emissionerne i byggesektoren er fastsat som dem, der er omfattet af kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF (for byggesektoren emissionskilder 1A4a og 1A4b som fastsat i IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006). |
ktCO2e |
13 |
Færre husstande, der er ramt af energifattigdom |
Færre husstande, der er ramt af energifattigdom, som følge af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. Medlemsstater, der er berørt af artikel 3, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2018/1999, medtager i henhold til nævnte forordnings artikel 24, litra b), i deres integrerede nationale energi- og klimapolitiske statusrapporter kvantitative oplysninger om antallet af husstande, der er ramt af energifattigdom. Medlemsstaterne kan anvende og er ikke begrænset til de indikatorer, der er tilgængelige hos Den Europæiske Unions statistiske kontor (Eurostat), og som er udpeget som relevante i Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 af 14. oktober 2020 om energifattigdom (1) og opført i rapporteringsmodellen for integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter. Indikatoren omfatter ikke kollektive beboelser såsom hospitaler, plejehjem, fængsler, militære kaserner, religiøse institutioner, pensionater, arbejderherberger osv. |
% |
14 |
Besparelser i årligt primært energiforbrug |
De opnåede energibesparelser beregnes med henblik herpå kun på grundlag af den finansielle støtte fra fonden. Medlemsstaterne aflægger rapport om den årlige reduktion af det endelige energiforbrug/primære energiforbrug opnået hos sårbare husstande, personer, der berøres af energifattigdom, og, hvis det er relevant, personer, der bor i socialt boligbyggeri, i henhold til de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (omarbejdning) som følge af fondsstøtte, der supplerer den nationale energisparefond i henhold til de relevante bestemmelser i nævnte direktiv, herunder støtten gennem ordninger for energispareforpligtelser og alternative politiktiltag i henhold til den relevante bestemmelse i nævnte direktiv, herunder indgreb, der er foretaget for at overholde minimumsstandarder for energimæssig ydeevne i henhold til de relevante bestemmelser i nævnte. |
MWh/år |
15 |
kWh/m2 (hvis det samlede etageareal er tilgængeligt) |
||
16 |
Besparelser i årligt endeligt energiforbrug |
Referencescenariet henviser til det årlige endelige energiforbrug og primære energiforbrug før indgrebet, og den opnåede værdi henviser til det årlige endelige energiforbrug og primære energiforbrug i året efter indgrebet. Energibesparelser i individuelle bygninger dokumenteres på grundlag af energiattester eller andre kriterier for bestemmelse af de planlagte eller opnåede energibesparelser som fastsat i den relevante bestemmelse i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning). |
kWh/m2 (hvis det samlede etageareal er tilgængeligt) |
17 |
MWh/år |
||
Vejtransportsektoren |
|||
Kontekstindikatorer |
|||
18 |
Antal sårbare transportbrugere |
I henhold til definitionen i artikel 2, nr. 12). |
Antal husstande |
19 |
Antal husstande, der er ramt af transportfattigdom |
I henhold til definitionen i artikel 2, nr. 2). |
Antal husstande |
Outputindikatorer |
|||
20 |
Antal sårbare transportbrugere, der har nydt godt af mindst en strukturel foranstaltning, som har mindsket deres emissioner i vejtransportsektoren |
I henhold til artikel 2, nr. 12), og artikel 8, stk. 1. Kun foranstaltninger som følge af støtte fra fonden. |
Antal husstande |
21 |
Køb af nulemissionskøretøjer |
Antal nulemissionskøretøjer, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden. |
Antal nulemissionskøretøjer |
22 |
Køb af lavemissionskøretøjer |
Antal lavemissionskøretøjer, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden. |
Antal lavemissionskøretøjer |
23 |
Køb af cykler og mikromobilitetskøretøjer |
Antal cykler og mikromobilitetskøretøjer, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden. |
Antal cykler og mikromobilitetskøretøjer |
24 |
Yderligere infrastruktur for alternative brændstoffer (tank-/ladestandere) |
Antal tank- og ladestandere (nye eller opgraderede) til nul- og lavemissionskøretøjer, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden, med yderligere fokus på fjerntliggende områder. Udtrykkene »alternativt brændstof«, »ladestander« og »tankstander« har samme betydning som definitionerne af disse udtryk i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU. Indikatoren indsamles og rapporteres særskilt for i) ladestandere og ii) tankstandere. Som en del af sidstnævnte indberettes iii) brinttankstandere særskilt. |
Antal tankstandere og ladestandere |
25 |
Nedsatte eller gratis billetter til offentlig transport |
Antal brugere af offentlig transport, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden. Indikatoren indsamles og rapporteres særskilt for i) nedsatte og ii) gratis billetter. |
Antal brugere |
26 |
Yderligere løsninger til fælles mobilitet og mobilitet efter behov |
Antal brugere af løsninger til fælles mobilitet og mobilitet efter behov, der støttes af foranstaltninger og investeringer, som finansieres under fonden. |
Antal brugere |
27 |
Enheder |
||
28 |
Særlig cykelinfrastruktur, der har modtaget støtte |
Længden af særlig cykelinfrastruktur, der er nyetableret eller væsentligt opgraderet af projekter, som støttes under fonden. Særlig cykelinfrastruktur omfatter cykelfaciliteter, der er adskilt fra veje til kørende trafik eller andre dele af samme vej ved hjælp af strukturelle midler (såsom kantsten og barrierer), cykelgader, cykeltunneler osv. For cykelinfrastruktur med adskilte ensrettede cykelbaner (f.eks. på hver side af en vej) måles længden som banens længde. |
Antal km |
Resultatindikatorer |
|||
29 |
Færre sårbare transportbrugere |
Færre sårbare transportbrugere som følge af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. |
% |
30 |
Færre husstande, der er ramt af transportfattigdom |
Færre husstande, der er ramt af transportfattigdom, som følge af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. |
% |
31 |
Reduktion af drivhusgasemissioner i vejtransportsektoren |
Medlemsstaterne indberetter reduktion af drivhusgasemissioner i vejtransportsektoren udløst af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. Emissionerne i vejtransportsektoren defineres som dem, der er omfattet af kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF (for vejtransportsektoren emissionskilder 1A3b som fastlagt i IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006). |
ktCO2e |
Mikrovirksomheder (både bygge- og vejtransportsektoren) |
|||
Kontekstindikatorer |
|||
32 |
Antal sårbare mikrovirksomheder |
I henhold til definitionen i artikel 2, nr. 11). |
Antal mikrovirksomheder |
Outputindikatorer |
|||
33 |
Antal sårbare mikrovirksomheder, der har nydt godt af mindst en strukturel foranstaltning, som har mindsket deres emissioner i byggesektoren og vejtransportsektoren |
I henhold til artikel 2, nr. 11), og artikel 8, stk. 1. Kun foranstaltninger som følge af støtte fra fonden. |
Antal mikrovirksomheder |
Resultatindikatorer |
|||
34 |
Færre sårbare mikrovirksomheder |
Færre sårbare mikrovirksomheder som følge af foranstaltninger og investeringer, der finansieres under fonden. |
% |
Direkte indkomststøtte |
|||
Kontekstindikatorer |
|||
35 |
Andel af midlertidig direkte indkomststøtte i de samlede omkostninger for de sociale klimaplaner |
I henhold til artikel 4, stk. 3, og artikel 10. |
% |
Outputindikatorer |
|||
36 |
Antal sårbare husstande og sårbare transportbrugere, der har modtaget midlertidig direkte indkomststøtte |
Indikatoren skal angive antallet af sårbare husstande og sårbare transportbrugere, der har modtaget midlertidig direkte indkomststøtte, og dermed tælle alle endelige modtagere af den midlertidige direkte indkomststøtte, der er udbetalt under fonden. Indikatoren indsamles og rapporteres særskilt for sårbare husstande og for sårbare transportbrugere i henhold til artikel 2, nr. 10) og 12), og artikel 4, stk. 3). |
Antal sårbare husstande (enhed: husstande) |
37 |
Antal sårbare transportbrugere (enhed: husstande) |
||
Resultatindikatorer |
|||
38 |
Gennemsnitlig midlertidig direkte indkomststøtte pr. sårbar husstand og sårbar transportbruger |
Indikatoren angiver det gennemsnitlige beløb for den midlertidige direkte indkomststøtte, der er modtaget pr. sårbar husstand og sårbar transportbruger under fonden. |
EUR/husstand (byggesektoren) |
39 |
EUR/husstand (vejtransportsektoren) |
BILAG V
Model for sociale klimaplaner, jf. artikel 6, stk. 7
Indholdsfortegnelse
1. |
OVERSIGT OVER OG PROCEDURE FOR UDARBEJDELSEN AF DEN SOCIALE KLIMAPLAN | 43 |
1.1. |
Sammenfatning | 43 |
1.2. |
Oversigt over den nuværende politiske situation | 43 |
1.3. |
Høringsproces | 43 |
2. |
BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGER OG INVESTERINGER, DELMÅL OG MÅL | 44 |
2.1. |
KOMPONENT [1][2]: [byggesektor] [transportsektor] | 44 |
i) |
Beskrivelse af komponenten | 44 |
ii) |
Beskrivelse af komponentens foranstaltninger og investeringer | 44 |
iii) |
Princippet om ikke at gøre væsentlig skade | 44 |
iv) |
Delmål, mål og tidsplan | 45 |
v) |
Finansiering og omkostninger | 45 |
vi) |
Begrundelse for støtte til andre enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere (hvis det er relevant) | 45 |
vii) |
Komponentens anslåede samlede omkostninger | 46 |
viii) |
Scenarie i tilfælde af en senere start af emissionshandelssystemet | 46 |
2.2. |
KOMPONENT [3]: direkte indkomststøtte | 46 |
i) |
Beskrivelse af komponenten | 46 |
ii) |
Beskrivelse af komponentens foranstaltninger | 46 |
iii) |
Delmål og mål for direkte indkomststøtteforanstaltninger | 47 |
iv) |
Begrundelse for foranstaltningerne | 47 |
v) |
Foranstaltningernes omkostninger | 47 |
vi) |
Begrundelse for støtte til andre enheder end sårbare husstande og sårbare transportbrugere (hvis det er relevant) | 47 |
vii) |
Planens anslåede omkostninger for komponenten direkte indkomststøtte. | 48 |
viii) |
Scenarie i tilfælde af en senere start af emissionshandelssystemet | 48 |
2.3. |
Teknisk bistand | 48 |
2.4. |
Overførsler til programmer under delt forvaltning | 48 |
2.5. |
Planens anslåede samlede omkostninger | 48 |
3. |
ANALYSE OG SAMLET VIRKNING | 49 |
3.1. |
Definitioner | 49 |
3.2. |
Forventet indvirkning på sårbare grupper | 49 |
3.3. |
Forventet indvirkning af de planlagte foranstaltninger og investeringer | 49 |
4. |
PLANENS KOMPLEMENTARITET, ADDITIONALITET OG GENNEMFØRELSE | 50 |
4.1. |
Overvågning og gennemførelse af planen | 50 |
4.2. |
Overensstemmelse med andre initiativer | 50 |
4.3. |
Finansierings komplementaritet | 50 |
4.4. |
Additionalitet | 50 |
4.5. |
Særlige geografiske forhold | 51 |
4.6. |
Forebyggelse af korruption, svig og interessekonflikter | 51 |
4.7. |
Information, kommunikation og synlighed | 51 |
1. OVERSIGT OVER OG PROCEDURE FOR UDARBEJDELSEN AF DEN SOCIALE KLIMAPLAN
1.1. Sammenfatning
Den grønne omstilling i medlemsstaten med særlig vægt på de vigtigste udfordringer fra de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygge- og vejtransportsektoren i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og hvordan planen tager højde for disse udfordringer.
En oversigtstabel, der sammenfatter planens vigtigste mål sammen med planens anslåede samlede omkostninger, herunder bidraget fra fonden, det nationale bidrag og midler fra programmer under delt forvaltning, der skal overføres til fonden, opdelt i de tre indsatsområder: foranstaltninger og investeringer for byggesektoren og for vejtransportsektoren samt foranstaltninger til direkte indkomststøtte baseret på nedenstående model:
Indsatsområde |
Samlede omkostninger (absolut og i % af den samlede finansiering) efter finansieringskilde |
Oversigt over de vigtigste planlagte foranstaltninger og investeringer |
Formål med foranstaltningerne og investeringerne |
Virkning af foranstaltningerne og investeringerne |
|
Reduktion af sårbare husstande og sårbare transportbrugere (enhed: husstande) |
Reduktion af CO2-emissioner |
||||
Byggesektor |
|
|
|
|
|
Vejtransportsektor |
|
|
|
|
|
Midlertidig direkte indkomststøtte |
|
|
|
|
|
Teknisk bistand (artikel 8, stk. 3) |
|
|
|
|
|
Bidrag til instrumentet for teknisk støtte (artikel 11, stk. 3) |
|
|
|
|
|
Bidrag til medlemsstatssegmentet i InvestEU (artikel 11, stk. 3) |
|
|
|
|
|
1.2. Oversigt over den nuværende politiske situation
Oplysninger om nuværende nationale energi- og klimapolitikker, hvordan de anvendes i national sammenhæng, med særligt fokus på bygge- og transportsektoren og med hensyn til de mest sårbare grupper.
1.3. Høringsproces
En sammenfatning af høringsprocessen med lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter som gennemført i overensstemmelse med de nationale retlige rammer med henblik på udarbejdelse og, såfremt den foreligger, gennemførelse af planen, der omfatter høringsaktiviteternes omfang, type og tidsplan, samt hvordan interessenternes synspunkter afspejles i planen.
2. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGER OG INVESTERINGER, DELMÅL OG MÅL
Oplysninger særskilt for hver komponent for de tre områder i planen:
— |
byggesektoren |
— |
vejtransportsektoren og |
— |
den midlertidige direkte indkomststøtte. |
En komponent kan omfatte flere delkomponenter, der fokuserer på en specifik udfordring eller et specifikt behov. Hver komponent eller delkomponent kan omfatte en eller flere tæt forbundne eller indbyrdes afhængige foranstaltninger eller investeringer.
2.1. KOMPONENT [1][2]: [byggesektor] [transportsektor]
Oplysninger om komponenten:
i) Beskrivelse af komponenten
Oversigtsboks:
Oversigtsboks for komponent [1] [2] [byggesektor] [transportsektor] Indsatsområde: [byggesektor] [transportsektor] Formål: Foranstaltninger og investeringer: Anslåede samlede omkostninger: xx EUR, heraf omkostninger, der skal dækkes af fonden: xx EUR Omkostninger, der skal dækkes af det nationale bidrag: xx EUR |
ii) Beskrivelse af komponentens foranstaltninger og investeringer
Detaljeret beskrivelse af komponenten og dens specifikke foranstaltninger og investeringer samt deres indbyrdes forbindelser og synergier, der omfatter følgende:
— |
Klar og evidensbaseret analyse af de eksisterende udfordringer og af, hvordan de imødegås med foranstaltningerne og investeringen |
— |
Foranstaltningens eller investeringens art, type og omfang, som kan omfatte yderligere tekniske støtteforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 4, med angivelse af, om der er tale om en ny foranstaltning eller en eksisterende foranstaltning eller investering, der skal forlænges med støtte fra fonden |
— |
Detaljerede oplysninger om formålet med foranstaltningen eller investeringen og om, hvem og hvad den er målrettet mod; en redegørelse for, hvordan foranstaltningen og investeringen bidrager effektivt til at opnå fondens mål inden for den overordnede ramme for en medlemsstats relevante politikker, og hvordan de reducerer afhængigheden af fossile brændstoffer |
— |
En redegørelse for, hvordan foranstaltningen eller investeringen gennemføres (gennemførelsesmidler), med henvisning til medlemsstatens administrative kapacitet på centralt og, hvor det er relevant, regionalt og lokalt plan, med en redegørelse for, hvordan midlerne udnyttes rettidigt, og hvordan de kanaliseres til regionalt plan, hvis det er relevant |
— |
En redegørelse for, hvordan foranstaltningen eller investeringen sigter mod at imødegå ulighed mellem kønnene, hvis det er relevant |
— |
Tidsplanen for foranstaltningen eller investeringen, hvad angår støtte til lavemissionskøretøjer en tidsplan for en gradvis reduktion af denne støtte. |
iii) Princippet om ikke at gøre væsentlig skade
Oplysninger om, hvordan de foranstaltninger og investeringer, der indgår i komponenten, overholder princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852. Kommissionen stiller teknisk vejledning til rådighed i henhold til denne forordnings artikel 6, stk. 5.
iv) Delmål, mål og tidsplan
Oplysninger om de enkelte delmål og mål, der skal afspejle fremskridtene med gennemførelsen af denne komponents foranstaltninger og investeringer som følger:
— |
hvorfor dette specifikke delmål og mål er valgt |
— |
hvad delmål og mål måler |
— |
hvordan dette måles, hvilken metode og kilde der anvendes, og hvordan korrekt opnåelse af delmål og mål verificeres objektivt |
— |
hvad er referencescenariet (udgangspunktet), og hvilket niveau eller specifikt punkt skal nås |
— |
hvornår det er nået (kvartal og år) |
— |
hvem og hvilken institution der er ansvarlig for gennemførelse, måling og rapportering. |
Tabel med delmål, mål og tidsplan for komponenterne med følgende oplysninger:
Løbende nummer |
Navn på foranstaltning/investering |
Delmål eller mål |
Navn på delmål/mål |
Kvalitative indikatorer (delmål) |
Kvantitative indikatorer (mål) |
Tidsplan for opnåelsen |
Beskrivelse af hvert delmål og mål |
|||
Enhed for foranstaltning/investering |
Referencescenarie |
Mål |
Kvartal |
År |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
v) Finansiering og omkostninger
Oplysninger om og redegørelse for de anslåede samlede omkostninger for komponenten og for hver foranstaltning og investering, ledsaget af en passende begrundelse, herunder:
— |
Anvendt metode, underliggende antagelser (f.eks. vedrørende enhedsomkostninger, inputomkostninger) og begrundelsen for disse antagelser |
— |
Vejledende samlet tidsplan for, hvornår disse omkostninger forventes afholdt |
— |
Oplysninger om det nationale bidrag til foranstaltningernes og investeringernes samlede omkostninger |
— |
Eventuelle oplysninger om, hvilken finansiering fra andre EU-instrumenter der vedrører eller er planlagt vedrørende samme komponent |
— |
Eventuelle oplysninger om planlagt finansiering fra private kilder og om, hvilket gearingsniveau der sigtes mod, hvis det er relevant |
— |
Begrundelse for sandsynligheden og rimeligheden af de anslåede omkostninger, om nødvendigt under hensyntagen til særlige nationale forhold. |
vi) Begrundelse for støtte til andre enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere (hvis det er relevant)
Hvis støtten fra fonden ydes gennem andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transportbrugere en redegørelse for, hvilke foranstaltninger eller investeringer disse enheder gennemfører, og hvordan disse foranstaltninger og investeringer i sidste ende er til gavn for sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere
Hvis støtten fra fonden ydes gennem finansielle formidlere en beskrivelse af de foranstaltninger, som medlemsstaten har til hensigt at træffe for at sikre, at de finansielle formidlere videregiver hele fordelen til de endelige modtagere.
vii) Komponentens anslåede samlede omkostninger
Udfyldelse af tabellen over de anslåede omkostninger til foranstaltninger og investeringer, der indgår i komponenten, i overensstemmelse med modellen herunder:
Løbende nummer |
Relateret foranstaltning (foranstaltning eller investering) |
Relevant tidsrum |
Anslåede omkostninger, som der anmodes om finansiering fra fonden til |
||||||||
Anmodet i alt |
Såfremt tilgængeligt: fordelt pr. år |
||||||||||
Fra dato |
Til dato |
Beløb (mio. EUR) |
2026 |
2027 |
2028 |
2029 |
2030 |
2031 |
2032 |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
viii) Scenarie i tilfælde af en senere start af emissionshandelssystemet
En beskrivelse og kvantificering af de nødvendige tilpasninger af foranstaltningerne, investeringerne, delmålene, målene, størrelsen af det nationale bidrag og eventuelle andre relevante elementer i planen som følge af udsættelsen af starten af det emissionshandelssystem, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF i henhold til nævnte direktivs artikel 30k.
En særskilt udgave af oversigtsboksen, tabellen over delmål, mål og tidsplan og tabellen over anslåede omkostninger.
2.2. KOMPONENT [3]: direkte indkomststøtte
Oplysninger om komponenten vedrørende direkte indkomststøtte:
i) Beskrivelse af komponenten
Oversigtsboks:
Oversigtsboks for komponent 3 — direkte indkomststøtte Indsatsområde: direkte indkomststøtte Formål: Foranstaltninger: Anslåede samlede omkostninger: xx EUR, heraf Omkostninger, der skal dækkes af fonden: xx EUR Omkostninger, der skal dækkes af det nationale bidrag: xx EUR |
ii) Beskrivelse af komponentens foranstaltninger
En detaljeret beskrivelse af komponenten og dens specifikke foranstaltninger samt deres indbyrdes forbindelser og synergier, herunder:
— |
Klar og evidensbaseret analyse af de eksisterende udfordringer og af, hvordan de imødegås og formålene med støtten |
— |
Støttens art, type og omfang |
— |
Detaljerede oplysninger om de endelige modtagere af støtten og de kriterier, der er anvendt til at identificere dem |
— |
Tidsplanen for faldet i den direkte indkomststøtte i overensstemmelse med fondens tidsplan, herunder en konkret slutdato for støtten |
— |
En redegørelse for, hvordan støtten sigter mod at imødegå ulighed mellem kønnene, hvis det er relevant |
— |
Beskrivelse af, hvordan støtten gennemføres |
— |
Oplysninger om det nationale bidrag til foranstaltningernes omkostninger. |
iii) Delmål og mål for direkte indkomststøtteforanstaltninger
Oplysninger om de enkelte delmål og mål, der skal afspejle fremskridtene med gennemførelsen af denne komponent som følger:
— |
hvorfor det specifikke delmål og mål er valgt |
— |
hvad delmål eller mål måler |
— |
hvordan dette måles, hvilken metode og kilde der anvendes, og hvordan korrekt opnåelse af delmål eller mål verificeres objektivt |
— |
hvad er referencescenariet (udgangspunktet), og hvilket niveau eller specifikt punkt skal nås |
— |
hvornår det er nået |
— |
hvem og hvilken institution der er ansvarlig for gennemførelse, måling og rapportering. |
Tabel med delmål, mål og tidsplan for midlertidig direkte indkomststøtteforanstaltninger, jf. model herunder:
Løbende nummer |
Foranstaltning |
Delmål eller mål |
Navn på delmål/mål |
Kvalitative indikatorer (delmål) |
Kvantitative indikatorer (mål) |
Tidsplan for opnåelse |
Beskrivelse af hvert delmål og mål |
|||
Enhed for foranstaltning |
Referencescenarie |
Mål |
Kvartal |
År |
|
|||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
iv) Begrundelse for foranstaltningerne
Begrundelse for behovet for midlertidig direkte indkomststøtte baseret på kriterierne i artikel 6, stk. 1, og artikel 8, stk. 2:
— |
Et kvantitativt skøn over og en kvalitativ redegørelse for, hvordan planens foranstaltninger forventes at mindske energifattigdom og transportfattigdom samt husstandes og transportbrugeres sårbarhed over for en stigning i priserne på brændstoffer til vejtransport og brændsel til opvarmning |
— |
Begrundelse for den foreslåede tidsplan for den faldende midlertidige direkte indkomststøtte og betingelserne for, hvornår den ikke længere finder anvendelse |
— |
Beskrivelse af, hvordan strukturelle foranstaltninger og investeringer også er målrettet grupper af modtagere af direkte indkomststøtte for effektivt at løfte dem ud af energifattigdom og transportfattigdom, samt beskrivelse af komplementariteten mellem midlertidig direkte indkomststøtte og strukturelle foranstaltninger og investeringer til støtte for sårbare husstande og sårbare transportbrugere. |
v) Foranstaltningernes omkostninger
Oplysninger om komponentens anslåede samlede omkostninger, ledsaget af en passende begrundelse, herunder:
— |
Anvendt metode, underliggende antagelser og begrundelsen for disse antagelser |
— |
Sammenlignelige omkostningsdata for de faktiske omkostninger, hvis der tidligere er gennemført lignende støtteforanstaltninger |
— |
Eventuelle oplysninger om, hvilken finansiering fra andre EU-instrumenter der er planlagt eller evt. påtænkes vedrørende samme komponent |
— |
Passende detaljeret begrundelse for sandsynligheden og rimeligheden af de anslåede omkostninger, herunder anvendte data eller anvendt dokumentation, der er vedlagt planen som bilag. |
vi) Begrundelse for støtte til andre enheder end sårbare husstande og sårbare transportbrugere (hvis det er relevant)
Hvis støtten fra fonden ydes gennem andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande eller sårbare transportbrugere en redegørelse for, hvilken type foranstaltninger disse enheder gennemfører, og hvordan disse foranstaltninger i sidste ende er til gavn for sårbare husstande eller sårbare transportbrugere.
Hvis støtten fra fonden ydes gennem finansielle formidlere en beskrivelse af de foranstaltninger, som medlemsstaten har til hensigt at træffe for at sikre, at de finansielle formidlere videregiver hele fordelen til de endelige modtagere.
vii) Planens anslåede omkostninger for komponenten midlertidig direkte indkomststøtte.
Udfyld tabellen over anslåede støtteomkostninger, der indgår i komponenten, jf. model herunder:
Løbende nummer |
Støttetype |
Relevant tidsrum |
Anslåede omkostninger, som der anmodes om finansiering fra fonden til |
||||||||
Anmodet i alt |
Såfremt tilgængeligt: fordelt pr. år |
||||||||||
Fra dato |
Til dato |
Beløb (mio. EUR) |
2026 |
2027 |
2028 |
2029 |
2030 |
2031 |
2032 |
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
viii) Scenarie i tilfælde af en senere start af emissionshandelssystemet
En beskrivelse og kvantificering af de nødvendige tilpasninger af foranstaltningerne, investeringerne, delmålene, målene, størrelsen af det nationale bidrag og eventuelle andre relevante elementer i planen som følge af udsættelsen af starten af det emissionshandelssystem, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF i henhold til nævnte direktivs artikel 30k.
En særskilt udgave af oversigtsboksen, tabellen over delmål, mål og tidsplan og tabellen over anslåede omkostninger.
2.3. Teknisk bistand
En beskrivelse af de tekniske bistandsaktioner, der vil blive medtaget med henblik på effektiv forvaltning og gennemførelse af de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planen, i henhold til artikel 8, stk. 3, herunder:
— |
De tekniske bistandsaktioners art, type og omfang |
— |
De tekniske bistandsaktioners anslåede omkostninger. |
2.4. Overførsler til programmer under delt forvaltning
Hvis der påtænkes overført midler fra fonden til fonde under delt forvaltning i henhold til artikel 11, stk. 2, angivelse af, hvilke programmer disse midler vil blive overført til og i henhold til hvilken tidsplan, samt angivelse af, hvordan de foranstaltninger og investeringer, der skal gennemføres under disse programmer, er i overensstemmelse med målene i artikel 3, herunder om de falder ind under de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i artikel 8.
2.5. Planens anslåede samlede omkostninger
Planens anslåede samlede omkostninger, herunder eventuelle beløb, der stilles til rådighed til yderligere teknisk støtte i henhold til denne forordnings artikel 11, stk. 4, størrelsen af kontantbidraget med henblik på medlemsstatssegmentet i henhold til de relevante bestemmelser i forordning (EU) 2021/523 og eventuelle beløb, der stilles til rådighed til yderligere teknisk bistand i henhold til nærværende forordnings artikel 8, stk. 3.
En angivelse af det nationale bidrag til dens plans samlede omkostninger, herunder angivelse af eventuelle midler, der påtænkes overført til fonden fra programmer med delt forvaltning i henhold til denne forordnings artikel 11, stk. 1, og eventuelle midler, der påtænkes overført fra fonden til programmer med delt forvaltning i henhold til denne forordnings artikel 11, stk. 2.
En beskrivelse af, hvordan omkostningerne er i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står i et rimeligt forhold til planens forventede virkning.
Udfyldelse af tabellen, der sammenfatter fondens omkostninger efter finansieringskilde, i overensstemmelse med modellen herunder:
Den sociale klimaplans samlede omkostninger |
Referencescenarie |
I tilfælde af artikel 30k i direktiv 2003/87/EF |
PLANENS ANSLÅEDE SAMLEDE OMKOSTNINGER heraf |
XXX EUR |
XXX EUR |
Dækket af fonden |
XXX EUR |
XXX EUR |
Nationalt bidrag |
XXX EUR |
XXX EUR |
Overførsler fra programmer under delt forvaltning |
XXX EUR |
XXX EUR |
Overførsler til programmer under delt forvaltning |
-XXX EUR |
-XXX EUR |
3. ANALYSE OG SAMLET VIRKNING
3.1. Definitioner
En redegørelse for, hvordan definitionerne af energifattigdom og transportfattigdom skal anvendes på nationalt plan.
3.2. Forventet indvirkning på sårbare grupper
Et skøn over de sandsynlige virkninger af prisstigningen på som følge af emissionshandelssystemet, der er oprettet i overensstemmelse med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF, på husstande, og navnlig på forekomsten af energifattigdom og transportfattigdom, samt på mikrovirksomheder, herunder navnlig et skøn over antallet af og identifikation af sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere. Disse virkninger skal analyseres på det rette territoriale niveau som fastlagt af den enkelte medlemsstat, idet der tages hensyn til særlige nationale forhold og elementer såsom adgang til offentlig transport og basale tjenester og identifikation af de mest berørte områder.
En beskrivelse af den metode, der er anvendt i skønnene, samtidig med at det sikres, at skønnene beregnes med en tilstrækkelig regional opdeling.
3.3. Forventet indvirkning af de planlagte foranstaltninger og investeringer
Et skøn over den forventede indvirkning af de foranstaltninger og investeringer, der er planlagt i afsnit 2, på drivhusgasemissioner, energifattigdom og transportfattigdom i forhold til det ovenfor beskrevne referencescenarie.
En beskrivelse af den metode, der er anvendt i skønnene.
Kvalitative og kvantitative tabeller over planens indvirkning, jf. model herunder:
Komponent |
Beskrivelse af komponentens forventede indvirkning på: (angivelse omfatter relevante kvantitative indikatorer) |
||||
Energieffektivitet |
Bygningsrenovering |
Nul- og lavemissionsmobilitet og -transport |
Reduktion af drivhusgasemissioner |
Færre sårbare husstande og sårbare transportbrugere (enhed: husstande) |
|
Samlet plan |
|
|
|
|
|
Byggesektor |
|
|
|
|
|
Vejtransportsektoren |
|
|
|
|
|
Komponent |
Kvantificering af virkningen (hvis tilgængelig) dvs. forskel i % i forhold til det politikneutrale referencescenarie |
|||||
Kort sigt (3 år frem) |
Mellemlang sigt (planens sluttidspunkt) |
|||||
Drivhusgasemissioner |
Antal husstande, der er ramt af energifattigdom |
Antal husstande, der er ramt af transportfattigdom |
Drivhusgasemissioner |
Antal husstande, der er ramt af energifattigdom |
Antal husstande, der er ramt af transportfattigdom |
|
Samlet plan |
|
|
|
|
|
|
Byggesektor |
|
|
|
|
|
|
Vejtransportsektor |
|
|
|
|
|
|
Kvalitativ og kvantitativ tabel over de midlertidige direkte indkomststøtteforanstaltningers forventede indvirkning på reduktionen af antallet af sårbare husstande og sårbare transportbrugere samt husstande, der er ramt af energifattigdom og transportfattigdom, jf. model herunder:
Komponent: direkte indkomststøtte |
|
Færre sårbare husstande og sårbare transportbrugere |
Beskrivelse af den forventede indvirkning |
Skøn over den forventede indvirkning enhed: husstande |
|
Færre husstande, der er ramt af energifattigdom og transportfattigdom |
Beskrivelse af den forventede indvirkning |
Skøn over den forventede indvirkning enhed: husstande |
4. PLANENS KOMPLEMENTARITET, ADDITIONALITET OG GENNEMFØRELSE
Denne del vedrører hele planen. De forskellige kriterier, der er nævnt nedenfor, skal begrundes for planen som helhed.
4.1. Overvågning og gennemførelse af planen
Redegørelse for, hvordan medlemsstaten har til hensigt at gennemføre de foreslåede foranstaltninger og investeringer med fokus på ordninger og tidsplan for overvågning og gennemførelse, herunder, hvor det er relevant, de foranstaltninger, der er nødvendige for at overholde artikel 21.
4.2. Overensstemmelse med andre initiativer
Redegørelse for, hvordan planen er i overensstemmelse med de oplysninger, medlemsstaten har medtaget i, og de forpligtelser, den har indgået i henhold til andre relevante planer og fonde, og samspillet mellem de forskellige planer fremover, jf. artikel 6, stk. 3, og artikel 16, stk. 3, litra b), nr. iii).
4.3. Finansieringskomplementaritet
Oplysninger om eksisterende eller planlagt finansiering af foranstaltninger og investeringer fra andre EU-kilder eller internationale, offentlige eller, hvis det er relevant, private kilder, der bidrager til de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planen, herunder midlertidig direkte indkomststøtte, i henhold til artikel 6, stk. 1, litra c).
4.4. Additionalitet
Redegørelse og begrundelse for, hvordan de nye eller eksisterende foranstaltninger eller investeringer er supplerende og ikke erstatter tilbagevendende nationale budgetudgifter i henhold til artikel 13, stk. 2, herunder en sådan redegørelse og begrundelse med hensyn til foranstaltninger og investeringer, der indgår i planen i henhold til artikel 4, stk. 5.
4.5. Særlige geografiske forhold
Redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til særlige geografiske forhold såsom øer, regioner i den yderste periferi, landdistrikter eller fjerntliggende områder, mindre tilgængelige perifere områder, bjergområder eller områder, der halter bagefter.
4.6. Forebyggelse af korruption, svig og interessekonflikter
Et system til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet gennem fonden og ordninger, der har til formål at forhindre dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer i henhold til artikel 21 og bilag III, herunder midler, der kanaliseres gennem andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere i henhold til artikel 9.
4.7. Information, kommunikation og synlighed
Overholdelse af bestemmelserne i artikel 23 om offentlig adgang til data med angivelse af det websted, hvor dataene vil blive offentliggjort, samt informations-, kommunikations- og synlighedsforanstaltninger
Skitsering af den påtænkte nationale kommunikationsstrategi, der har til formål at sikre offentlighedens kendskab til EU-finansieringen.