02014L0045 — DA — 29.04.2014 — 000.006
Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2014/45/EU af 3. april 2014 om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF (EUT L 127 af 29.4.2014, s. 51) |
Berigtiget ved:
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2014/45/EU
af 3. april 2014
om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF
(EØS-relevant tekst)
KAPITEL I
GENSTAND, DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
Genstand
Ved dette direktiv fastsættes mindstekrav til en ordning for periodisk teknisk kontrol af køretøjer, der anvendes på offentlig vej.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Dette direktiv finder anvendelse på køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h af følgende klasser, som er omhandlet i direktiv 2002/24/EF, 2003/37/EF og 2007/46/EF:
Medlemsstaterne kan undtage følgende køretøjer, der er registreret på deres område, fra dette direktivs anvendelsesområde:
Artikel 3
Definitioner
I dette direktiv alene forstås ved:
1) |
»køretøj« : ethvert motorkøretøj, som ikke kører på skinner, eller påhængskøretøjer dertil |
2) |
»motorkøretøj« : ethvert selvkørende motorkøretøj på hjul med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h |
3) |
»påhængskøretøj« : et køretøj på hjul, der ikke er selvkørende, men som er beregnet og konstrueret til at blive trukket af et motorkøretøj |
4) |
»sættevogn« : ethvert påhængskøretøj, der er beregnet til at blive koblet til et motorkøretøj, således at påhængskøretøjet delvis hviler på motorkøretøjet, og en betydelig del af dets egenvægt og vægten af dets ladning bæres af motorkøretøjet |
5) |
»to- og trehjulede køretøjer« : ethvert motordrevent køretøj på to hjul med eller uden en sidevogn samt enhver tricykel eller quadricykel |
6) |
»køretøj, der er registreret i en medlemsstat« : et køretøj, der er registreret eller taget i brug i en medlemsstat |
7) |
»køretøj af historisk betydning« : ethvert køretøj, der anses for at være historisk af den medlemsstat, hvor registreringen er sket, eller et af dens udpegede godkendende organer, og som opfylder alle følgende betingelser:
—
det blev fremstillet eller registreret første gang for mindst 30 år siden
—
den særlige type, som defineret i relevant EU-ret eller national ret, er ikke længere i produktion
—
det er historisk bevaret og vedligeholdt i original stand, og der er ikke foretaget væsentlige ændringer af hoveddelenes tekniske specifikationer
|
8) |
»indehaver af en registreringsattest« : den juridiske eller fysiske person, i hvis navn køretøjet er registreret |
9) |
»teknisk kontrol« (syn) : inspektion i overensstemmelse med bilag I, der er udformet til at sikre, at et køretøj kan anvendes sikkert på offentlig vej, og at det er i overensstemmelse med de krævede og obligatoriske sikkerheds- og miljømæssige karakteristika |
10) |
»godkendelse« : den procedure, hvorved en medlemsstat attesterer, at et køretøj opfylder de relevante administrative bestemmelser og tekniske krav som omhandlet i direktiv 2002/24/EF, direktiv 2003/37/EF og direktiv 2007/46/EF |
11) |
»mangler« : tekniske defekter og andre tilfælde af manglende overensstemmelse, der er konstateret under en teknisk kontrol |
12) |
»synsrapport« : en prøvningsrapport om teknisk kontrol, som udstedes af den kompetente myndighed eller en synsvirksomhed, og som indeholder resultatet af den tekniske kontrol |
13) |
»inspektør« : en person, som en medlemsstat eller dens kompetente myndighed har godkendt til at foretage teknisk kontrol i en synsvirksomhed eller, hvor dette er relevant, på vegne af den kompetente myndighed |
14) |
»kompetent myndighed« : en myndighed eller et offentligt organ, der er udpeget af en medlemsstat som ansvarlig for at forvalte ordningen for teknisk kontrol og herunder udføre teknisk kontrol, når dette er relevant |
15) |
»synsvirksomhed« : et offentligt eller privat organ eller en virksomhed, der er godkendt af en medlemsstat til at foretage teknisk kontrol |
16) |
»tilsynsorgan« : et eller flere organer, der er oprettet af en medlemsstat og er ansvarlige for at føre tilsyn med synsvirksomheder. Et tilsynsorgan kan være en del af den eller de kompetente myndigheder |
17) |
»lille ø« : en ø med færre end 5 000 indbyggere, som ikke er forbundet med andre dele af territoriet med vejbroer eller vejtunneler |
18) |
»tyndt befolket område« : et på forhånd afgrænset område med en befolkningstæthed på færre end fem indbyggere pr. kvadratkilometer |
19) |
»offentlig vej« : en vej, der kan anvendes af den almindelige offentlighed, såsom lokale, regionale eller nationale veje, landeveje, motortrafikveje eller motorveje. |
KAPITEL II
GENERELLE FORPLIGTELSER
Artikel 4
Forpligtelser
I overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 ( 1 ) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 ( 2 ) vedtager Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter og inden den 20. maj 2018 følgende:
en række tekniske oplysninger vedrørende bremseudstyr, styreapparat, udsyn, lygter, refleksanordninger, elektrisk udstyr, aksler, hjul, dæk, affjedring, chassis og dele fastgjort til chassis, andet udstyr og gener, der er nødvendige for den tekniske kontrol af de punkter, der skal kontrolleres, og anvendelsen af de anbefalede kontrolmetoder i overensstemmelse med punkt 3 i bilag I, og
de detaljerede bestemmelser vedrørende dataformat og procedurerne for adgang til de relevante tekniske oplysninger.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19, stk. 2.
De i første afsnit, litra a) omhandlede tekniske oplysninger gøres tilgængelige af fabrikanten gratis eller til en rimelig pris for synsvirksomhederne og relevante kompetente myndigheder, uden at der opstår forskelsbehandling.
Kommissionen undersøger ligeledes muligheden for oprettelse af et enkelt adgangspunkt til disse oplysninger.
KAPITEL III
MINIMUMSKRAV VEDRØRENDE TEKNISK KONTROL
Artikel 5
Frister og kontrolhyppighed
Køretøjer skal underkastes en teknisk kontrol mindst inden for følgende intervaller, uden at dette berører den fleksibilitetsperiode, der anvendes af medlemsstaterne i henhold til stk. 3:
køretøjer i klasse M1 og N1: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang, og derefter hvert andet år
køretøjer i klasse M1, der anvendes som hyrevogne eller ambulancer; køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3, O3 og O4: et år efter, at køretøjet er registreret første gang, og derefter årligt
køretøjer i klasse T5, der hovedsagelig anvendes på offentlig vej til erhvervskørsel: fire år efter, at køretøjet er registreret første gang, og derefter hvert andet år.
Uanset datoen for køretøjets seneste tekniske kontrol kan medlemsstaterne eller den pågældende kompetente myndighed i følgende tilfælde kræve, at køretøjet underkastes en teknisk kontrol før den dato, der er omhandlet i stk. 1 og 2:
Artikel 6
Prøvningens indhold og metoder
Kontrollen udføres ved hjælp af eksisterende teknikker og udstyr og uden brug af værktøj til at afmontere eller fjerne nogen del af køretøjet.
Artikel 7
Vurdering af mangler
De mangler, der konstateres under den periodiske kontrol af køretøjer, klassificeres i en af følgende grupper:
mindre mangler, som ikke har væsentlig indflydelse på køretøjets sikkerhed eller indvirkning på miljøet, og andre mindre uoverensstemmelser
væsentlige mangler, som kan påvirke køretøjets sikkerhed eller have indvirkning på miljøet eller udsætte andre trafikanter for risiko, og andre mere alvorlige uoverensstemmelser
farlige mangler, som udgør en direkte og umiddelbar risiko for trafiksikkerheden eller har indvirkning på miljøet, som berettiger, at en medlemsstat eller dens kompetente myndigheder kan forbyde anvendelsen af køretøjet på offentlige veje.
Artikel 8
Synsrapport
Artikel 9
Opfølgning på mangler
Artikel 10
Synsattest
Medlemsstaterne sender Kommissionen en beskrivelse af denne attest inden den 20. maj 2018. Kommissionen underretter derefter det i artikel 19 omhandlede udvalg.
KAPITEL IV
ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER
Artikel 11
Prøvningsfaciliteter og -udstyr
Artikel 12
Synsvirksomheder
Artikel 13
Inspektører
Artikel 14
Tilsyn med synsvirksomheder
Medlemsstaterne offentliggør regler og procedurer for tilrettelæggelsen samt opgaver og krav, herunder kravene om uafhængighed, som gælder for et tilsynsorgans personale.
KAPITEL V
SAMARBEJDE OG UDVEKSLING AF OPLYSNINGER
Artikel 15
Administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne
Artikel 16
Elektronisk informationsplatform for køretøjer
Kommissionen undersøger gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved at oprette en elektronisk informationsplatform for køretøjer, der udnytter eksisterende og allerede implementerede IT-løsninger i forbindelse med international dataudveksling for at minimere omkostningerne og undgå gentagelser. Ved undersøgelsen heraf overvejer Kommissionen, hvordan de eksisterende nationale systemer forbindes bedst med henblik på at fremme udveksling af oplysninger om data vedrørende teknisk kontrol og kilometertal mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder med ansvar for kontrol, registrering og godkendelse af køretøjer samt synsvirksomheder, prøvningsudstyrsfabrikanter og bilfabrikanter.
Kommissionen undersøger også gennemførligheden af og omkostninger og fordele ved indsamling og opbevaring af foreliggende oplysninger vedrørende de vigtigste sikkerhedsrelaterede komponenter i køretøjer, som har været involveret i alvorlige ulykker, samt muligheden for at overgive oplysninger om ulykkesbeskrivelser og kilometertal i anonym form til inspektører, indehavere af registreringsattester og dem, der undersøger ulykker.
KAPITEL VI
DELEGEREDE RETSAKTER OG GENNEMFØRELSESRETSAKTER
Artikel 17
Delegerede retsakter
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 med henblik på:
Artikel 18
Udøvelse af de delegerede beføjelser
Artikel 19
Udvalgsprocedure
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 20
Rapport
Artikel 21
Sanktioner
Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af dette direktiv og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen, have en afskrækkende virkning og må ikke medføre forskelsbehandling.
Artikel 22
Overgangsbestemmelser
Artikel 23
Gennemførelse
Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den 20. maj 2018.
Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Artikel 24
Ophævelse
Direktiv 2009/40/EF ophæves med virkning fra den 20. maj 2018.
Artikel 25
Ikrafttræden
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 26
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
BILAG I
MINDSTEKRAV VEDRØRENDE PRØVNINGENS INDHOLD OG ANBEFALEDE METODER
1. GENERELT
I dette bilag beskrives de køretøjssystemer og -komponenter, der skal kontrolleres, de metoder, der anbefales anvendt til at kontrollere dem, og de kriterier, der skal anvendes til at fastslå, om køretøjets tilstand kan godkendes.
Prøvningen skal mindst omfatte de i skemaet i nedenstående punkt 3 anførte punkter, forudsat at disse vedrører udstyr, som findes i køretøjet, der prøves i den pågældende medlemsstat. Kontrollen kan også omfatte en verifikation af, om det relevante køretøjs dele og komponenter svarer til de respektive krav vedrørende sikkerheds- og miljømæssige karakteristika, som var gældende på tidspunktet for godkendelse eller, hvis relevant, på tidspunktet for eftermontering.
Hvis køretøjets konstruktion betyder, at kontrolmetoderne fastsat i dette bilag ikke kan anvendes, udføres kontrollen i overensstemmelse med de anbefalede kontrolmetoder, som de kompetente myndigheder har accepteret. Den kompetente myndighed skal være overbevist om, at sikkerheds- og miljømæssige standarder overholdes.
Kontrol af alle de nedenfor anførte punkter betragtes som obligatorisk i forbindelse med en periodisk teknisk kontrol, med undtagelse af de punkter, der er markeret med »X«, og som vedrører køretøjets tilstand og dets egnethed til brug på vejen, men som ikke betragtes som væsentlig i forbindelse med en teknisk kontrol.
»Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes« gælder ikke, når der henvises til krav, som ikke var foreskrevet i den gældende lovgivning om godkendelse af køretøjer på tidspunktet for den første registrering eller den første ibrugtagning, eller kravene til eftermontering.
Hvis en prøvningsmetode angives som visuel, betyder det, at inspektøren foruden at se på punktet i givet fald også skal afprøve den pågældende anordning, vurdere støj herfra eller anvende andre passende metoder uden anvendelse af måleudstyr.
2. PRØVNINGENS OMFANG
Prøvningen skal mindst omfatte følgende områder:
Identifikation af køretøjet
Bremseudstyr
Styreapparat
Udsyn
Lygteudstyr og dele af det elektriske system
Aksler, hjul, dæk og affjedring
Chassis og dele fastgjort til chassis
Forskelligt udstyr
Gener
Yderligere kontrolpunkter for køretøjer til personbefordring i klasse M2 og M3.
3. PRØVNINGENS INDHOLD OG METODER, VURDERING AF MANGLER VED KØRETØJER
Prøvningen skal mindst omfatte de punkter og benytte de minimumsstandarder og -metoder, der er anført i nedenstående tabel.
Hvad angår de systemer og komponenter, der skal kontrolleres for hvert køretøj, foretages en individuel vurdering af manglerne i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tabellen.
Mangler, der ikke er anført i dette bilag, vurderes i forhold til de risici, de udgør for trafiksikkerheden.
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
0. IDENTIFIKATION AF KØRETØJET
0.1. Nummerplader (hvis påbudt i henhold til kravene)1 |
Visuel inspektion. |
a) Nummerplade(r) mangler eller er så utilstrækkeligt fastgjort, at den/de kan forventes at falde af. |
|
X |
|
b) Påskrift mangler eller er ulæselig. |
|
X |
|
||
c) Ikke i overensstemmelse med køretøjets registreringspapirer. |
|
X |
|
||
0.2. Køretøjets stel-/serienummer |
Visuel inspektion. |
a) Mangler eller forefindes ikke. |
|
X |
|
b) Ufuldstændigt, ulæseligt, tydeligvis forfalsket eller ikke i overensstemmelse med køretøjets registreringspapirer. |
|
X |
|
||
c) Køretøjets registreringspapirer ulæselige eller indeholder skrivefejl. |
X |
|
|
1. BREMSEUDSTYR
1.1. Mekanisk tilstand og virkemåde
1.1.1. Pedalaksel til driftsbremse/håndbremseaksel |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet. Bemærk: Køretøjer med servoforstærket bremseapparat bør undersøges med motoren slukket. |
a) Aksel for stram. |
|
X |
|
b) For stort slid eller slør. |
|
X |
|
||
1.1.2. Pedalens/håndtagets tilstand og betjeningsanordningens vandring |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet. Bemærk: Køretøjer med servoforstærket bremseapparat bør undersøges med motoren slukket. |
a) For stor eller for lille uudnyttet vandring. |
|
X |
|
b) Betjeningsanordningen returnerer ikke korrekt. |
X |
|
|
||
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
X |
|
||
c) Skridsikker belægning på bremsepedal mangler, sidder løst eller er slidt glat. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.1.3. Vakuumpumpe eller kompressor og beholdere |
Visuel inspektion af komponenterne under normalt arbejdstryk. Kontrollér, hvor lang tid det tager vakuummet eller lufttrykket at nå et sikkert arbejdstryk, og kontrollér funktionen af alarmanordningen, flervejssikkerhedsventilen og overtryksventilen. |
a) Utilstrækkeligt lufttryk/vakuum til at aktivere bremsen mindst fire gange, efter at alarmanordningen har givet signal (eller trykmåleren er uden for det sikre område). |
|
X |
|
Mindst to gange, efter at alarmanordningen har givet signal (eller trykmåleren er uden for det sikre område). |
|
|
X |
||
b) For lang tid til opnåelse af sikkert arbejdstryk i forhold til kravene 1. |
|
X |
|
||
c) Flervejssikkerhedsventil eller overtryksventil virker ikke. |
|
X |
|
||
d) Lækager, der bevirker et mærkbart trykfald, eller hørlig luftudsivning. |
|
X |
|
||
e) Ydre beskadigelse, som kan forventes at påvirke bremseapparatets funktion. |
|
X |
|
||
Nødbremsevirkning ikke opfyldt. |
|
|
X |
||
1.1.4. Trykmåler eller -indikator med alarmanordning ved for lavt tryk |
Funktionel kontrol. |
Trykmåler eller -indikator virker ikke korrekt eller er defekt. |
X |
|
|
Lavt tryk angives ikke. |
|
X |
|
||
1.1.5. Håndaktiveret bremseventil |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet. |
a) Betjeningsanordning revnet, beskadiget eller for slidt. |
|
X |
|
b) Betjeningsanordning utilstrækkeligt fastgjort på ventil eller ventil utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
c) Løse tilslutninger eller utætheder i systemet. |
|
X |
|
||
d) Utilfredsstillende funktion. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.1.6. Parkeringsbremseudløser, betjeningsarm, parkeringsbremsetandkrans, elektronisk parkeringsbremser |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet. |
a) Tandkransen spærrer ikke tilstrækkeligt. |
|
X |
|
b) Slid på betjeningsarmens aksel eller spærreanordningen. |
X |
|
|
||
For stort slid. |
|
X |
|
||
c) For stor vandring i betjeningsarmen som tegn på forkert justering. |
|
X |
|
||
d) Udløser mangler, er beskadiget eller virker ikke. |
|
X |
|
||
e) Virker ikke korrekt, alarmanordning giver signal om defekt. |
|
X |
|
||
1.1.7. Ventiler (bremseventiler, styreventiler, regulatorer mv.) |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet. |
a) Ventil beskadiget eller for stor luftudsivning. |
|
X |
|
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
|
X |
||
b) For stort olieforbrug i kompressoren. |
X |
|
|
||
c) Ventil utilstrækkeligt fastgjort eller ukorrekt monteret. |
|
X |
|
||
d) Udsivning af bremsevæske. |
|
X |
|
||
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
|
X |
||
1.1.8. Koblinger til bremser på påhængskøretøj (elektriske og pneumatiske) |
Afbryd og genetablér bremsesystem kobling mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjet. |
a) Tap eller selvlukkende ventil defekt. |
X |
|
|
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Tap eller ventil utilstrækkeligt fastgjort eller ukorrekt monteret. |
X |
|
|
||
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
X |
|
||
c) For store utætheder. |
|
X |
|
||
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
d) Virker ikke korrekt. |
|
X |
|
Bremseaktivering påvirkes. |
|
|
X |
||
1.1.9. Ekstra trykluftbeholder |
Visuel inspektion. |
a) Beholder lettere beskadiget eller svagt tæret. |
X |
|
|
Beholder svært beskadiget, tæret eller utæt. |
|
X |
|
||
b) Aftapningsanordning påvirkes. |
X |
|
|
||
Aftapningsanordning virker ikke. |
|
X |
|
||
c) Beholder utilstrækkeligt fastgjort eller ukorrekt monteret. |
|
X |
|
||
1.1.10. Servobremseaggregat, hovedcylinder (hydrauliske systemer) |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Servoforstærker defekt eller virker ikke. |
|
X |
|
Hvis den er ude af funktion. |
|
|
X |
||
b) Hovedcylinder defekt, men bremser kan stadig aktiveres |
|
X |
|
||
Hovedcylinder defekt eller utæt. |
|
|
X |
||
c) Hovedcylinder utilstrækkeligt fastgjort, men bremser kan stadig aktiveres |
|
X |
|
||
Hovedcylinder utilstrækkeligt fastgjort. |
|
|
X |
||
d) For lavt bremsevæskeniveau, under MIN-mærket. |
X |
|
|
||
For lavt bremsevæskeniveau, betydeligt under MIN-mærket. |
|
X |
|
||
Ingen bremsevæske synlig. |
|
|
X |
||
e) Dæksel på hovedcylinder mangler. |
X |
|
|
||
f) Kontrollampe for bremsevæske lyser eller er defekt. |
X |
|
|
||
g) Advarselsanordning for bremsevæskeniveau virker ikke korrekt. |
X |
|
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.1.11. Faste bremserør |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Overhængende fare for svigt eller brud. |
|
|
X |
b) Utætheder i rør eller tilslutninger (trykluftsbremsesystemer). |
|
X |
|
||
Utætheder i rør eller tilslutninger (hydrauliske bremsesystemer) |
|
|
X |
||
c) Rør beskadigede eller stærkt tærede. |
|
X |
|
||
Bremsers funktion påvirkes i form af blokering eller overhængende risiko for udsivning. |
|
|
X |
||
d) Rør forkert monteret. |
X |
|
|
||
Risiko for beskadigelse. |
|
X |
|
||
1.1.12. Bremseslanger |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Overhængende fare for svigt eller brud. |
|
|
X |
b) Slanger beskadigede, slidte, snoede eller for korte. |
X |
|
|
||
Slanger beskadigede eller slidte. |
|
X |
|
||
c) Utætheder i slanger eller tilslutninger (trykluftsbremsesystemer). |
|
X |
|
||
Utætheder i slanger eller tilslutninger (hydrauliske bremsesystemer). |
|
|
X |
||
d) Slanger spiles ud under tryk. |
|
X |
|
||
Indvendig fletforstærkning beskadiget. |
|
|
X |
||
e) Slanger porøse. |
|
X |
|
||
1.1.13. Bremsebakker og -klodser |
Visuel inspektion. |
a) Bakke eller klods for slidt (minimumsmærke nået). |
|
X |
|
Bakke eller klods for slidt (minimumsmærke ikke synligt). |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
b) Bakke eller klods tilsmudset (olie, fedt osv.). |
|
X |
|
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Bakke eller klods mangler eller er forkert monteret. |
|
|
X |
||
1.1.14. Bremsetromler, bremseskiver |
Visuel inspektion. |
a) Tromle eller skive slidt. |
|
X |
|
Tromle eller skive stærkt slidt eller ridset, revnet, utilstrækkeligt fastgjort eller har brud. |
|
|
X |
||
b) Tromle eller skive tilsmudset (olie, fedt osv.). |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes |
|
|
X |
||
c) Tromle eller skive mangler. |
|
|
X |
||
d) Ankerplade utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
1.1.15. Bremsekabler, stænger, arme, forbindelsesled |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Kabel beskadiget eller har knuder. |
|
X |
|
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Komponent stærkt slidt eller tæret. |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Løst kabel, stang eller forbindelsesled. |
|
X |
|
||
d) Kabelstyr defekt. |
|
X |
|
||
e) Bremsesystemets frie bevægelse begrænset. |
|
X |
|
||
f) Unormal bevægelse af arme/forbindelsesled som tegn på forkert justering eller stærkt slid. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.1.16. Bremseaktuatorer (herunder fjederbremser og hydrauliske cylindre) |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Aktuator revnet eller beskadiget. |
|
X |
|
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Aktuator utæt. |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Aktuator utilstrækkeligt fastgjort eller ukorrekt monteret. |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
d) Aktuator stærkt tæret. |
|
X |
|
||
Kan forventes at revne. |
|
|
X |
||
e) For lille eller for stor vandring i arbejdsstempel eller membran. |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes (manglende frigang). |
|
|
X |
||
f) Støvhætte beskadiget. |
X |
|
|
||
Støvhætte mangler eller er stærkt beskadiget. |
|
X |
|
||
1.1.17. Automatisk ventil for lastafhængig bremsekraftregulering |
Visuel inspektion af komponenterne under aktivering af bremseapparatet, hvis muligt. |
a) Forbindelse defekt. |
|
X |
|
b) Forbindelse forkert justeret. |
|
X |
|
||
c) Ventil har sat sig fast eller virker ikke (ABS virker). |
|
X |
|
||
Ventil har sat sig fast eller virker ikke. |
|
|
X |
||
d) Ventil mangler (hvis påkrævet). |
|
|
X |
||
e) Dataplade mangler. |
X |
|
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
f) Data ulæselige eller ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
1.1.18. Justeringsanordninger og indikatorer |
Visuel inspektion. |
a) Justeringsanordning beskadiget, har sat sig fast eller bevæger sig unormalt, har stærkt slid eller er forkert justeret. |
|
X |
|
b) Justeringsanordning defekt. |
|
X |
|
||
c) Monteret eller udskiftet forkert. |
|
X |
|
||
1.1.19. Retarder-system (hvis monteret eller påbudt) |
Visuel inspektion. |
a) Løs forbindelse eller montering. |
X |
|
|
Hvis funktionsdueligheden påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Systemet er tydeligvis defekt eller mangler. |
|
X |
|
||
1.1.20. Automatisk aktivering af anhængerbremser |
Afbryd bremsekobling mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjet. |
Påhængskøretøjets bremse virker ikke automatisk, når koblingen er afbrudt. |
|
|
X |
1.1.21. Samlede bremseapparat |
Visuel inspektion. |
a) Andet bremseudstyr (f.eks. frostvæskepumpe, lufttørrer osv.) beskadiget udvendigt eller stærkt tæret på en måde, som påvirker bremseapparatet negativt. |
|
X |
|
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Udsivning af luft eller frostvæske. |
X |
|
|
||
Systemets funktionsduelighed påvirkes. |
|
X |
|
||
c) Enhver komponent, der er utilstrækkeligt fastgjort eller ukorrekt monteret. |
|
X |
|
||
d) Uforsvarlig ændring af en given komponent 3. |
|
X |
|
||
Bremsevirkning påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.1.22. Prøvetilslutninger (hvis monteret eller påbudt) |
Visuel inspektion. |
a) Mangler. |
|
X |
|
b) Beskadigede. |
X |
|
|
||
Ubrugelige eller utætte. |
|
X |
|
||
1.1.23. Påløbsbremse |
Visuel inspektion og aktivering. |
Utilstrækkelig effektivitet. |
|
X |
|
1.2. Driftsbremse — præstationer og virkning
1.2.1. Præstationer |
Bremserne aktiveres gradvist op til maksimal bremsekraft under afprøvning på et bremsefelt, eller såfremt dette ikke er muligt under en testkørsel på vej. |
a) Utilstrækkelig bremsevirkning på et eller flere hjul. |
|
X |
|
Ingen bremsevirkning på et eller flere hjul. |
|
|
X |
||
►C2
|
|
X |
|
||
Bremsevirkning på et hjul er mindre end 50 % af den højeste registrerede bremsevirkning på det andet hjul på samme aksel for styrende akslers vedkommende. |
|
|
X |
||
c) Bremsevirkning ikke gradvis (hug). |
|
X |
|
||
d) Funktionstid unormalt lang på et givet hjul. |
|
X |
|
||
e) Kraftige udsving i bremsevirkningen under hver hele hjulomdrejning. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.2.2. Bremsevirkning |
Prøvning på et bremsefelt, eller såfremt et sådant ikke kan anvendes af tekniske årsager under en prøvekørsel på vej ved anvendelse af en registrerende decelerationsmåler at fastlægge bremsekoefficienten i forhold til den højeste tilladte masse eller, når det drejer sig om sættevogne, til summen af det tilladte akseltryk. Køretøjer eller et påhængskøretøj med en tilladt totalvægt på over 3,5 ton skal afprøves i henhold til ISO-standard 21069 eller tilsvarende metoder. Testkørsler på vej bør udføres under tørre vejrforhold på en flad, lige strækning. |
Følgende minimumsbremsevirkninger opnås ikke (1): 1. Køretøjer, der er registreret første gang efter 1.1.2012: — Klasse M1: 58 % — Klasse M2 og M3: 50 % — Klasse N1: 50 % — Klasse N2 og N3: 50 % — Klasse O2, O3 og O4: — — for sættevogne: 45 % (2) — for påhængskøretøjer med trækstang: 50 % |
|
X |
|
2. Køretøjer, der er registreret første gang før 1.1.2012: — Klasse M1, M2 og M3: 50 % (3) — Klasse N1: 45 % — Klasse N2 og N3: 43 % (4) — Klasse O2, O3 og O4: 40 % (5) |
|
X |
|
||
3. Andre klasser Klasse L (begge bremser): — Klasse L1e: 42 % — Klasse L2e, L6e: 40 % — Klasse L3e: 50 % — Klasse L4e: 46 % — Klasse L5e og L7e: 44 % Klasse L (baghjulsbremse): alle klasseer: 25 % af køretøjets samlede masse |
|
X |
|
||
Mindre end 50 % af de ovennævnte værdier er opnået. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
1.3. Nødbremse — præstationer og virkning (hvis der anvendes separate systemer)
1.3.1. Præstationer |
Anvend den metode, der er beskrevet under punkt 1.2.1., hvis nødbremsesystemet er et separat system i forhold til driftsbremsesystemet. |
a) Utilstrækkelig bremsevirkning på et eller flere hjul. |
|
X |
|
Ingen bremsevirkning på et eller flere hjul. |
|
|
X |
||
►C2
|
|
X |
|
||
Bremsevirkning på et hjul er mindre end 50 % af den højeste registrerede bremsevirkning på det andet hjul på samme aksel, for styrende akslers vedkommende. |
|
|
X |
||
c) Bremsevirkning ikke gradvis (hug). |
|
X |
|
||
1.3.2. Bremsevirkning |
Anvend den metode, der er beskrevet under punkt 1.2.2, hvis nødbremsesystemet er et separat system i forhold til driftsbremsesystemet. |
Bremsekraft under 50 % (6) af driftsbremsens virkning som fastlagt i punkt 1.2.2 i forhold til den tilladte totalvægt. |
|
X |
|
Mindre end 50 % af de ovennævnte bremsevirkningsværdier er opnået. |
|
|
X |
1.4. Parkeringsbremse — præstationer og virkning
1.4.1. Præstationer |
Aktiver bremsen under afprøvning på et bremsefelt. |
Bremsen virker ikke på den ene side, eller ved bremseprøve på vej afviger køretøjet stærkt fra sin kurs under opbremsningen. |
|
X |
|
Mindre end 50 % af de i punkt 1.4.2 nævnte bremsevirkningsværdier er opnået i forhold til køretøjets masse under prøvning. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.4.2. Bremsevirkning |
Prøvning på et bremsefelt. Hvis dette ikke er muligt, så afprøvning på vej, enten ved anvendelse af en indikerende eller registrerende decelerationsmåler, eller når køretøjet befinder sig på en bakke med en kendt hældning. |
Bremsekoefficienten er ikke, for alle køretøjer, mindst 16 % i forhold til den tilladte totalvægt; eller for motorkøretøjer mindst 12 % i forhold til køretøjets tilladte vogntogsvægt, idet den højeste værdi lægges til grund. |
|
X |
|
Mindre end 50 % af de ovennævnte bremsevirkningsværdier er opnået. |
|
|
X |
||
1.5. Retarders ydeevne |
Visuel inspektion, og afprøv om muligt, om systemet virker. |
a) Bremsevirkning ikke gradvis (gælder ikke motorbremse). |
|
X |
|
b) Systemet virker ikke. |
|
X |
|
||
1.6. Blokeringsfri bremser (ABS) |
Visuel inspektion og besigtigelse af advarselsanordningen og/eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Advarselsanordning virker ikke korrekt. |
|
X |
|
b) Advarselsanordning giver signal om fejl i systemet. |
|
X |
|
||
c) Hjulhastighedssensorer mangler eller er beskadigede. |
|
X |
|
||
d) Ledningsnet beskadiget. |
|
X |
|
||
e) Andre komponenter mangler eller er beskadigede. |
|
X |
|
||
f) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
1.7. Elektronisk bremsesystem (EBS) |
Visuel inspektion og besigtigelse af advarselsanordningen og/eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Advarselsanordning virker ikke korrekt. |
|
X |
|
b) Advarselsanordning giver signal om fejl i systemet. |
|
X |
|
||
c) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
1.8. Bremsevæske |
Visuel inspektion. |
Bremsevæsken forurenet eller med bundfald. |
|
X |
|
Overhængende fare for svigt. |
|
|
X |
2. STYREAPPARAT
2.1. Mekanisk tilstand
2.1.1. Styreapparatets tilstand |
Drej rattet fra yderstilling til yderstilling, når køretøjet står over en grav eller på en lift med hjulene fri fra jorden eller på drejeplader. Visuel inspektion af aktiveringen af styreapparatet. |
a) Modstand ved ratdrejning. |
|
X |
|
b) Styreaksel snoet eller splines slidte. |
|
X |
|
||
Funktionsduelighed påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Styreaksel stærkt slidt. |
|
X |
|
||
Funktionsduelighed påvirkes. |
|
|
X |
||
d) For stor vandring i styreaksel. |
|
X |
|
||
Funktionsduelighed påvirkes. |
|
|
X |
||
e) Udsivning. |
X |
|
|
||
Dråbedannelse. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
2.1.2. Fastgørelse af styrehus |
Drej rattet/styret med uret og mod uret, eller anvend en specialtilpasset ratslørs måler, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene. Visuel inspektion af fastgørelsen af styrehuset til chassiset. |
a) Styrehus ikke korrekt fastgjort. |
|
X |
|
Monteringsdele sidder løst i farlig grad eller synlige slidspor mod chassis og karrosseri. |
|
|
X |
||
b) Udvidede fastgørelseshuller i chassis. |
|
X |
|
||
Monteringsdele påvirkes i alvorlig grad. |
|
|
X |
||
c) Fastgørelsesbolte mangler eller har brud. |
|
X |
|
||
Monteringsdele påvirkes i alvorlig grad. |
|
|
X |
||
d) Styrehus har brud. |
|
X |
|
||
Husets stabilitet eller fastgørelse påvirkes. |
|
|
X |
||
2.1.3. Styreapparatets deles tilstand |
Bevæg rattet med uret og mod uret, eller anvend en specialtilpasset ratslørsmåler, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene. Visuel inspektion af styredele for slid, brud og sikkerhed. |
a) Relativ bevægelse mellem dele, som bør udbedres. |
|
X |
|
For stor vandring eller sandsynlighed for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
b) For stort slid ved samlinger. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
c) Brud på eller deformation af en given del. |
|
X |
|
||
Funktionsduelighed påvirkes. |
|
|
X |
||
d) Låseanordninger mangler. |
|
X |
|
||
e) Skævhed i dele (f.eks. forbindelsesstang eller styrestang). |
|
X |
|
||
f) Uforsvarlig ændring 3. |
|
X |
|
||
Funktionsduelighed påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
g) Støvhætte beskadiget eller forringet. |
X |
|
|
Støvhætte mangler eller er i alvorligt forringet tilstand. |
|
X |
|
||
2.1.4. Aktivering af styreapparatets dele |
Bevæg rattet med uret og mod uret, eller anvend en specialtilpasset ratslørsmåler, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene. Visuel inspektion af styredele for slid, brud og sikkerhed. |
a) Bevægende styredele rammer en fastmonteret del af chassiset. |
|
X |
|
b) Styrestop fungerer ikke eller mangler. |
|
X |
|
||
2.1.5. Servostyring |
Undersøg styreapparatet for udsivning, og kontrollér væskestanden i hydraulikvæskebeholderen (hvis synlig). Kontrollér, at servostyringssystemet virker med hjulene på jorden og motoren kørende. |
a) Væskeudsivning eller funktionsduelighed påvirkes. |
|
X |
|
b) Utilstrækkelig mængde væske (under MIN-mærket). |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig beholder. |
|
X |
|
||
c) Anordning virker ikke. |
|
X |
|
||
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
||
d) Anordning har brud eller er utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
||
e) Skævhed i eller tilsmudsning af komponenter. |
|
X |
|
||
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
||
f) Uforsvarlig ændring 3. |
|
X |
|
||
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
g) Kabler/slanger beskadigede eller stærkt tærede. |
|
X |
|
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
2.2. Rat, ratsøjle og styr
2.2.1. Rattets/styrets tilstand |
Skub og træk i rattet i lige linje med ratsøjlen, og skub rattet/styret i forskellige retninger i rette vinkler i forhold til ratsøjlen/gaflerne, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene. Visuel inspektion af slør og forbindelsesslangers eller kardanleds tilstand. |
a) Relativ bevægelse mellem rat og ratsøjle som tegn på løshed. |
|
X |
|
Meget alvorlig risiko for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
b) Fastholdelsesanordning på ratnav mangler. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
c) Brud på eller løshed i ratnav, ratkrans eller rateger. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
2.2.2. Ratsøjle/kardanled og styretøjsdæmpere |
Skub og træk i rattet i lige linje med ratsøjlen, og skub rattet/styret i forskellige retninger i rette vinkler i forhold til ratsøjlen/gaflerne, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene. Visuel inspektion af slør og forbindelsesslangers eller kardanleds tilstand. |
a) For stor vandring op eller ned i midten af rattet. |
|
X |
|
b) For stor vandring i toppen af ratsøjlen radiært fra ratsøjlens akse. |
|
X |
|
||
c) Forbindelsesslanger i forringet tilstand. |
|
X |
|
||
d) Fastgørelse defekt. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for at ville løsnes. |
|
|
X |
||
e) Uforsvarlig ændring 3 |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
2.3. Slør i styreapparat |
Drej let på rattet med uret og mod uret så langt som muligt uden at bevæge hjulene, når køretøjet står over en grav eller på en lift med vægten hvilende på hjulene, om muligt med motoren kørende (for køretøjer med servostyring) og hjulene pegende lige frem. Visuel inspektion af frigang. |
For kraftig frigang i rattet (f.eks. bevægelse af et punkt på ratkransen med mere end en femtedel af rattets diameter eller manglende overensstemmelse med kravene)1. |
|
X |
|
Styreevnens sikkerhed påvirkes. |
|
|
X |
||
2.4. Sporing af hjul (X)2 |
Kontrollér sporingen af de styrende hjul med egnet udstyr. |
Sporing ikke i overensstemmelse med køretøjsfabrikantens data eller krav1. |
X |
|
|
Ligeudkørsel påvirkes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
X |
|
||
2.5. Drejeled på påhængskøretøjs styrende aksel |
Visuel inspektion eller anvendelse af specialtilpasset ratslørsmåler. |
a) Komponent lettere beskadiget. |
|
X |
|
Komponent svært beskadiget eller revnet. |
|
|
X |
||
b) For stort slid. |
|
X |
|
||
Ligeudkørsel påvirkes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Fastgørelse defekt. |
|
X |
|
||
Fastgørelse påvirkes i alvorlig grad. |
|
|
X |
||
2.6. Elektronisk servostyring (EPS) |
Visuel inspektion og kontrol af overensstemmelse mellem rattets vinkel og hjulenes vinkel, når motoren startes og slukkes, og/eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Fejlindikatorlampen for elektronisk servostyring giver signal om en given fejl i systemet. |
|
X |
|
b) Uoverensstemmelse mellem rattets vinkel og hjulenes vinkel. |
|
X |
|
||
Styreevne påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Servoforstærkning virker ikke. |
|
X |
|
d) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
3. UDSYN
3.1. Synsfelt |
Visuel inspektion fra førersædet. |
Hindring inden for førerens synsfelt, som i væsentlig grad påvirker dennes udsyn foran eller til siderne (uden for området, der rengøres af forrudeviskere). |
X |
|
|
Udsynet hæmmes inden for området, der rengøres af forrudeviskere, eller udvendige spejle er ikke synlige. |
|
X |
|
||
3.2. Rudernes tilstand |
Visuel inspektion. |
a) Revnet eller misfarvet rude eller gennemsigtigt panel (hvis tilladt) (uden for området, der rengøres af forrudeviskere). |
X |
|
|
Udsynet hæmmes inden for området, der rengøres af forrudeviskere, eller udvendige spejle er ikke synlige. |
|
X |
|
||
b) Rude eller gennemsigtigt panel (herunder reflekterende eller farvet folie), som ikke opfylder specifikationerne i kravene 1 (uden for området, der rengøres af forrudeviskere). |
X |
|
|
||
Udsynet hæmmes inden for området, der rengøres af forrudeviskere, eller udvendige spejle ikke synlige. |
|
X |
|
||
c) Rude eller gennemsigtigt panel i uacceptabel stand. |
|
X |
|
||
Udsynet hæmmes i høj grad inden for området, der rengøres af forrudeviskere. |
|
|
X |
||
3.3. Førerspejle eller spejlanordninger |
Visuel inspektion. |
a) Spejl eller anordning mangler eller er ikke monteret i henhold til kravene 1. (mindst to førerspejle står til rådighed). |
|
X |
|
Færre end to førerspejle står til rådighed. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
b) Spejl eller anordning lettere beskadiget eller sidder løst. |
X |
|
|
Spejl eller anordning virker ikke, er svært beskadiget, sidder løst eller er utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
c) Nødvendigt synsfelt ikke dækket. |
|
X |
|
||
3.4. Forrudeviskere |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Viskere fungerer ikke eller mangler eller er ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
b) Viskerblad defekt. |
X |
|
|
||
Viskerblad mangler eller er tydeligvis defekt. |
|
X |
|
||
3.5. Forrudevaskere |
Visuel inspektion og aktivering. |
Vaskere virker ikke tilfredsstillende (manglende sprinklervæske, men pumpen virker; eller sprinklerdyser ikke korrekt indstillet). |
X |
|
|
Vaskere virker ikke. |
|
X |
|
||
3.6. Afdugningsanlæg (X) 2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
Anlæg virker ikke eller er tydeligvis defekt. |
X |
|
|
4. LYGTER, LYSSIGNALER, REFLEKSANORDNINGER OG ELEKTRISK UDSTYR
4.1. Forlygter
4.1.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte/lyskilde defekt eller mangler (ved flere lygter/lyskilder: for LED: op til 1/3 virker ikke). |
X |
|
|
Ved enkelt lygte/lyskilde: for LED: udsyn påvirkes i alvorlig grad. |
|
X |
|
||
b) Lygte (parabol og glas) lidt defekt. |
X |
|
|
||
Lygte (parabol og glas) svært defekte eller mangler. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
|
X |
|
4.1.2. Indstilling |
Undersøg hver forlygtes horisontale lysstråle ved nærlys ved hjælp af et lygteindstillingsapparat eller en skærm eller ved anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Forlygtes lysstråle overholder ikke de fastsatte grænseværdier i kravene 1. |
|
X |
|
b) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
4.1.3. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1 (antal forlygter, der tænder samtidig). |
X |
|
|
Forlygternes maksimalt tilladte lysstyrke overskrides. |
|
X |
|
||
b) Betjeningsanordnings funktion forringet. |
|
X |
|
||
c) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
4.1.4. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
b) Produkter på glasset eller lyskilden, som tydeligvis mindsker lysstyrken eller ændrer farven af det udsendte lys. |
|
X |
|
||
c) Lyskilde og lygte passer ikke sammen. |
|
X |
|
||
4.1.5. Indstillings-anordning (hvis påbudt) |
Visuel inspektion og aktivering eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Anordning virker ikke. |
|
X |
|
b) Manuel anordning kan ikke betjenes fra førersædet. |
|
X |
|
||
c) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
4.1.6. Forlygteviskere (hvis påbudt) |
Visuel inspektion og aktivering, hvis muligt. |
Anordning virker ikke. |
X |
|
|
For gasudladningslamper. |
|
X |
|
4.2. Positionslygter for og bag, sidemarkeringslygter, endemarkeringslygter og dagslyslamper
4.2.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lyskilde defekt. |
|
X |
|
b) Glas defekt. |
|
X |
|
||
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.2.2. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
Baglygter samt sidemarkeringslygter kan afbrydes, når forlygter er tændt. |
|
X |
|
||
b) Betjeningsanordnings funktion forringet. |
|
X |
|
||
4.2.3. Opfyldelse af kravene 1. |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Rødt lys fremad eller hvidt lys bagud; stærkt reduceret lysstyrke. |
|
X |
|
||
b) Produkter på glasset eller lyskilden, som mindsker lysstyrken eller ændrer farven af det udsendte lys. |
X |
|
|
||
Rødt lys fremad eller hvidt lys bagud; stærkt reduceret lysstyrke. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
4.3. Stoplygter
4.3.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lyskilde defekt (arrangementer med flere LED lyskilder: op til 1/3 virker ikke). |
X |
|
|
Ved en enkelt lyskilde: for LED: færre end 2/3 virker. |
|
X |
|
||
Ingen lyskilde fungerer. |
|
|
X |
||
b) Lettere defekt glas (ingen indvirkning på lys, der udsendes). |
X |
|
|
||
Stærkt defekt glas (det udsendte lys påvirkes). |
|
X |
|
||
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.3.2. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering eller anvendelse af køretøjets elektroniske grænseflade. |
a) Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Forsinket tænding. |
|
X |
|
||
Virker slet ikke. |
|
|
X |
||
b) Betjeningsanordnings funktion forringet. |
|
X |
|
||
c) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
d) Katastrofebremselyset fungerer ikke eller fungerer ikke korrekt. |
|
X |
|
||
4.3.3. Opfyldelse af Kravene 1. |
Visuel inspektion og aktivering. |
Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
Hvidt lys bagud; stærkt reduceret lysstyrke. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
4.4. Retningsviserblinklygter og havariblink
4.4.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lyskilde defekt (arrangementer med flere LED lyskilder: op til 1/3 virker ikke). |
X |
|
|
Ved en enkelt lyskilde: for LED: færre end 2/3 virker. |
|
X |
|
||
b) Lettere defekt glas (det udsendte lys påvirkes ikke). |
X |
|
|
||
Stærkt defekt glas (det udsendte lys påvirkes). |
|
X |
|
||
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.4.2. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering. |
Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Virker ikke. |
|
X |
|
||
4.4.3. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
4.4.4. Blinkfrekvens |
Visuel inspektion og aktivering. |
Blinkfrekvens ikke i overensstemmelse med kravene 1 (frekvensen afviger mere end 25 %). |
X |
|
|
4.5. Tågelygter for og bag
4.5.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lyskilde defekt (ved flere LED-lyskilder: op til 1/3 virker ikke). |
X |
|
|
Ved en enkelt lyskilde: for LED: færre end 2/3 virker. |
|
X |
|
||
b) Lettere defekt glas (det udsendte lys påvirkes ikke). |
X |
|
|
||
Stærkt defekt glas (det udsendte lys påvirkes). |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
Meget alvorlig risiko for, at den falder af eller blænder modkørende trafik. |
|
X |
|
||
4.5.2 Indstilling (X) 2 |
Ved aktivering og brug af lygteindstillingsapparat. |
Tågeforlygtes horisontale indstilling forkert, når lysstrålen har en afskæringslinje (afskæringslinje for lav). |
X |
|
|
Afskæringslinje højere end for nærlyslygter. |
|
X |
|
||
4.5.3. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering. |
Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Virker ikke. |
|
X |
|
||
4.5.4. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
b) System virker ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
4.6. Baklygter
4.6.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lyskilde defekt. |
X |
|
|
b) Glas defekt. |
X |
|
|
||
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.6.2. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte, farven af det udsendte lys, position, lysstyrke eller markering ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
b) System virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
4.6.3. Afbrydere |
Visuel inspektion og aktivering. |
Afbryder virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Baklygte kan tændes, uden at køretøjet er sat i bakgear. |
|
X |
|
4.7. Bagnummerpladelygte
4.7.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Lygte kaster lys direkte bagud eller afgiver hvidt lys bagud. |
X |
|
|
b) Lyskilde defekt. (Arrangementer med flere lyskilder). |
X |
|
|
||
Lyskilde defekt. (Arrangementer med en enkelt lyskilde). |
|
X |
|
||
c) Lygte ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.7.2. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
System virker ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
4.8. Refleksanordninger, (retroreflekterende) synlighedsmærkninger og markeringsplader bag
4.8.1. Tilstand |
Visuel inspektion. |
a) Reflekterende udstyr defekt eller beskadiget. |
X |
|
|
Refleksvirkningen påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Refleks ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Kan forventes at falde af. |
|
X |
|
||
4.8.2. Opfyldelse af Kravene 1 |
Visuel inspektion. |
Anordning, reflekteret farve eller position ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Manglende eller reflekterende rød farve fremad eller hvid farve bagud. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
4.9. Påkrævede signallamper for belysningsudstyr
4.9.1. Tilstand og virkemåde |
Visuel inspektion og aktivering. |
Virker ikke. |
X |
|
|
Virker ikke for fjernlyslygte eller tågebaglygte. |
|
X |
|
||
4.9.2. Opfyldelse af kravene 1 |
Visuel inspektion og aktivering. |
Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
4.10. Elektriske forbindelser mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøj eller sættevogn |
Visuel inspektion. Undersøg om muligt forbindelsens elektriske gennemgang. |
a) Faste dele ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
Løs stikkontakt. |
|
X |
|
||
b) Beskadiget eller forringet isolering. |
X |
|
|
||
Kan forventes at forårsage en kortslutning. |
|
X |
|
||
c) Påhængskøretøjs eller trækkende køretøjs elektriske forbindelser virker ikke korrekt. |
|
X |
|
||
Påhængskøretøjets stoplys virker slet ikke. |
|
|
X |
||
4.11. Ledningsnet |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift, herunder også inde i motorrumme (hvis relevant). |
a) Ledningsnet utilstrækkeligt eller uforsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
Fastgørelsesdele sidder løst, berører skarpe kanter, konnektorer kan forventes at blive afbrudt. |
|
X |
|
||
Ledningsnet kan forventes at berøre varme dele, roterende dele eller stel, konnektorer kan forventes at blive afbrudt (relevante dele til bremser og styreapparat). |
|
|
X |
||
b) Ledningsnet i lettere forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Ledningsnet i stærkt forringet tilstand. |
|
X |
|
||
Ledningsnet i ekstremt forringet tilstand (relevante dele til bremser og styreapparat). |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Beskadiget eller forringet isolering. |
X |
|
|
Kan forventes at forårsage en kortslutning. |
|
X |
|
||
Overhængende risiko for brand og gnistdannelse. |
|
|
X |
||
4.12. Ikkeobligatoriske lygter og refleksanordninger (X) 2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) En lygte/refleksanordning monteret i strid med kravene 1. |
X |
|
|
Udsender/reflekterer rødt lys fremad eller hvidt lys bagud. |
|
X |
|
||
b) Lygtefunktion ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
||
Antallet af forlygter, som virker samtidig, gør, at den tilladte lysstyrke overskrides; udsender rødt lys fremad eller hvidt lys bagud. |
|
X |
|
||
c) Lygte/refleksanordning ikke forsvarligt fastgjort. |
X |
|
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
X |
|
||
4.13. Batteri(er) |
Visuel inspektion. |
a) Utilstrækkeligt fastgjort. |
X |
|
|
Ikke korrekt fastgjort. Kan forventes at forårsage en kortslutning. |
|
X |
|
||
b) Udsivning. |
X |
|
|
||
Udslip af farlige stoffer. |
|
X |
|
||
c) Afbryder defekt (hvis påbudt). |
|
X |
|
||
d) Sikringer defekte (hvis påbudt). |
|
X |
|
||
e) Utilstrækkelig ventilation (hvis påbudt). |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
5. AKSLER, HJUL, DÆK OG AFFJEDRING
5.1. Aksler
5.1.1. Aksler |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørs måler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. |
a) Brud på eller krum aksel. |
|
|
X |
b) Utilstrækkelig fastgørelse til køretøjet. |
|
X |
|
||
Stabiliteten forringes; funktionsduelighed påvirkes. For stor bevægelse i forhold til anordningerne. |
|
|
X |
||
c) Uforsvarlig ændring3. |
|
X |
|
||
Stabiliteten påvirkes, funktionsduelighed påvirkes, utilstrækkelig afstand til andre køretøjsdele eller kørebanen. |
|
|
X |
||
5.1.2. Stubaksler |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørs måler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. Påvirk hvert hjul med en lodret eller vandret kraft og bemærk, hvor stor bevægelsen mellem akselstang og stubaksel er. |
a) Brud på stubaksel. |
|
|
X |
b) For stort slid på drejetap og/eller bøsninger. |
|
X |
|
||
Kan forventes at ville løsnes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
c) For stor bevægelse mellem stubaksel og akselstang. |
|
X |
|
||
Kan forventes at ville løsnes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
d) Stubakseltap sidder løst på akslen. |
|
X |
|
||
Kan forventes at ville løsnes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
5.1.3. Hjullejer |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørs måler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. Vug hjulet eller påvirk hvert hjul med en vandret kraft og bemærk, hvor meget hjulet løftes i forhold til stubakslen. |
a) For stort slør i et hjulleje. |
|
X |
|
Retningsstabilitet påvirkes; fare for sammenbrud. |
|
|
X |
||
b) Hjulleje for stramt eller blokeret. |
|
X |
|
||
Fare for overophedning; fare for sammenbrud. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
5.2. Hjul og dæk
5.2.1. Hjulnav |
Visuel inspektion. |
a) Hjulmøtrikker eller -bolte mangler eller sidder løst. |
|
X |
|
Fastgørelsesdel mangler eller er løs i en sådan grad, at trafiksikkerheden påvirkes i meget alvorlig grad. |
|
|
X |
||
b) Nav slidt eller beskadiget. |
|
X |
|
||
Nav slidt eller beskadiget på en sådan måde, at en forsvarlig fastgørelse af hjul er påvirket. |
|
|
X |
||
5.2.2. Hjul |
Visuel inspektion af begge sider af hvert hjul, når køretøjet står over en grav eller på en lift. |
a) Ethvert brud eller enhver svejsedefekt. |
|
|
X |
b) Ringe til fastgørelse af dæk ikke korrekt monteret. |
|
X |
|
||
Kan forventes at ville falde af. |
|
|
X |
||
c) Hjul meget skævt eller slidt. |
|
X |
|
||
En forsvarlig fastgørelse til navet påvirkes; en forsvarlig fastgørelse af dæk påvirkes. |
|
|
X |
||
d) Hjulstørrelse, teknisk udformning, kompatibilitet eller hjultype ikke i overensstemmelse med kravene1 og påvirker trafiksikkerheden. |
|
X |
|
||
5.2.3. Dæk |
Visuel inspektion af hele dækket ved enten at rotere hjulet, når det er fri fra jorden, og køretøjet står over en grav eller på en lift, eller ved at rulle køretøjet baglæns og forlæns over en grav. |
a) Dækstørrelse, belastningsevne, godkendelsesmærke eller hastighedsindeks ikke i overensstemmelse med kravene1 og påvirker trafiksikkerheden. |
|
X |
|
Utilstrækkelig belastningsevne eller hastigheds indeks i forhold til den faktiske brug; dæk berører andre faste køretøjsdele, og påvirker derved trafiksikkerheden. |
|
|
X |
||
b) Dæk på samme aksel eller på tvillingehjul har forskellig størrelse. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Dæk på samme aksel er af forskellig type (radialdæk/diagonaldæk). |
|
X |
|
d) Enhver alvorlig beskadigelse eller flænge i dæk. |
|
X |
|
||
Tråd synlig eller beskadiget. |
|
|
X |
||
e) Dækkets slidindikator bliver synlig. |
|
X |
|
||
Dækmønsterdybde ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
|
X |
||
f) Dæk gnider mod andre komponenter (fleksible afskærmningsanordninger). |
X |
|
|
||
Dæk gnider mod andre komponenter (trafiksikkerheden påvirkes ikke) |
|
X |
|
||
g) Regummierede dæk ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
||
Trådbeskyttelseslaget påvirkes. |
|
|
X |
||
h) Anordning til kontrol af dæktryk virker ikke korrekt eller dækket er tydeligvis utilstrækkeligt oppumpet. |
X |
|
|
||
Virker tydeligvis ikke. |
|
X |
|
5.3. Affjedring
5.3.1. Fjedre og stabilisator |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørsmåler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. |
a) Utilstrækkelig fastgørelse af fjedre til chassis eller aksel. |
|
X |
|
Relativ bevægelse er synlig; fastgørelsesdelene sidder løst i meget alvorlig grad. |
|
|
X |
||
b) Fjederkomponent er beskadiget eller har brud. |
|
X |
|
||
Hovedfjeder (bladfjeder) eller ekstra bladfjedre påvirkes i meget alvorlig grad. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
c) Fjeder mangler. |
|
X |
|
Hovedfjeder (bladfjeder) eller ekstra bladfjedre påvirkes i meget alvorlig grad. |
|
|
X |
||
d) Uforsvarlig ændring 3. |
|
X |
|
||
Utilstrækkelig afstand til køretøjets øvrige dele; fjedersystem virker ikke. |
|
|
X |
||
5.3.2. Støddæmpere |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift, eller ved hjælp af specialudstyr (hvis tilgængeligt). |
a) Utilstrækkelig fastgørelse af støddæmpere til chassis eller aksel. |
X |
|
|
Støddæmper sidder løst. |
|
X |
|
||
b) Beskadiget støddæmper med tegn på alvorlig utæthed eller defekt. |
|
X |
|
||
5.3.2.1. Funktionalitetstest af dæmpning(X) 2 |
Anvend specialudstyr og sammenlign forskelle mellem højre og venstre |
a) Betydelig forskel mellem højre og venstre. |
|
X |
|
b) Oplyste minimumsværdier overholdes ikke. |
|
X |
|
||
5.3.3. Torsionsrør, radiusarme, bærearme og affjedringsarme |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørs måler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. |
a) Utilstrækkelig fastgørelse af komponent til chassis eller aksel. |
|
X |
|
Kan forventes at ville løsnes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Komponent med beskadigelse eller kraftig tæring. |
|
X |
|
||
Komponentens stabilitet påvirkes, eller komponenten har brud. |
|
|
X |
||
c) Uforsvarlig ændring3. |
|
X |
|
||
Utilstrækkelig afstand til køretøjets øvrige dele; system virker ikke. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
5.3.4. Affjedringsled |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Hjulslørs måler kan anvendes og anbefales for køretøjer med en maksimal totalvægt på over 3,5 ton. |
a) For stort slid i drejetap og/eller bøsninger eller i affjedringsled. |
|
X |
|
Kan forventes at ville løsnes; retningsstabilitet påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Støvhætte er i alvorligt forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Støvhætte mangler eller har brud. |
|
X |
|
||
5.3.5. Luftaffjedring |
Visuel inspektion. |
a) Anordning virker ikke. |
|
|
X |
b) Komponent beskadiget, ændret eller forringet på en måde, som ville påvirke anordningens funktion negativt. |
|
X |
|
||
Systemets funktionsduelighed påvirkes i alvorlig grad. |
|
|
X |
||
c) Hørlig udsivning i anordning. |
|
X |
|
6. CHASSIS OG DELE FASTGJORT TIL CHASSIS
6.1. Chassis eller ramme og dertil fastgjorte dele
6.1.1. Almindelig tilstand |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. |
a) Et mindre brud på eller deformation af en side eller travers. |
|
X |
|
Et alvorligt brud på eller deformation af en side eller travers. |
|
|
X |
||
b) Utilstrækkelig fastgørelse af forstærkningsplader eller befæstninger. |
|
X |
|
||
Flertallet af befæstningerne løse; dele er ikke tilstrækkeligt solide. |
|
|
X |
||
c) For kraftig tæring, som påvirker samlingernes styrke. |
|
X |
|
||
Dele er ikke tilstrækkeligt solide. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.1.2. Udstødningsrør og lyddæmpere |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. |
a) Utilstrækkeligt fastgjort eller utæt udstødningssystem. |
|
X |
|
b) Dampe trænger ind i førerkabine eller passagerkabine. |
|
X |
|
||
Fare for ombordværende personer. |
|
|
X |
||
6.1.3. Brændstoftank og -rør (herunder brændstoftank til opvarmning og rør) |
Visuel inspektion, når køretøjet står over en grav eller på en lift. Anvend apparat til lækagedetektering, når det drejer sig om LPG/CNG/LNG-systemer. |
a) Utilstrækkeligt fastgjort tank eller rør, hvilket medfører særlig brandfare. |
|
|
X |
b) Brændstoflækage eller tankdæksel mangler eller er defekt. |
|
X |
|
||
Brandfare; For stort udslip af farlige stoffer. |
|
|
X |
||
c) Slidte rør. |
X |
|
|
||
Beskadigede rør. |
|
X |
|
||
d) Stophane (hvis påbudt) virker ikke korrekt. |
|
X |
|
||
e) Brandrisiko pga.: — brændstoflækage brændstoftank — eller udstødning ikke korrekt afskærmet — motorrummets tilstand. |
|
|
X |
||
f) LPG/CNG/LNG-system eller brintsystem ikke i overensstemmelse med kravene, en del af systemet defekt1. |
|
|
X |
||
6.1.4. Kofangere, sidebeskyttelse og underkøringsværn |
Visuel inspektion. |
a) Løshed eller beskadigelse kan forventes at forårsage skade ved (let) kontakt. |
|
X |
|
Dele kan forventes at falde af; funktionsduelighed påvirkes i høj grad. |
|
|
X |
||
b) Anordning tydeligvis ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.1.5. Fastgørelsesanordning til reservehjul (hvis monteret) |
Visuel inspektion. |
a) Anordning ikke i korrekt stand. |
X |
|
|
b) Anordning har brud eller er utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
c) Reservehjul ikke forsvarligt fastgjort. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at det falder af. |
|
|
X |
||
6.1.6. Mekanisk tilkobling og trækanordning |
Visuel inspektion for slid og korrekt funktion med særlig vægt på monteret sikkerhedsudstyr og/eller brug af måleapparat. |
a) Komponent beskadiget, defekt eller revnet (hvis den ikke er i brug). |
|
X |
|
Komponent beskadiget, defekt eller revnet (hvis den er i brug). |
|
|
X |
||
b) For kraftigt slid i komponent. |
|
X |
|
||
Overskrider opslidningsgrænse. |
|
|
X |
||
c) Fastgørelse defekt. |
|
X |
|
||
Enhver løs fastgørelsesdel med meget alvorlig risiko for at falde af. |
|
|
X |
||
d) Sikkerhedsudstyr mangler eller virker ikke korrekt. |
|
X |
|
||
e) Koblingsindikator virker ikke. |
|
X |
|
||
f) Skjuler nummerplade eller lygte (når anordningerne ikke er i brug). |
X |
|
|
||
Nummerplade ulæselig (når anordningerne ikke er i brug). |
|
X |
|
||
g) Uforsvarlig ændring 3 (sekundære dele). |
|
X |
|
||
Uforsvarlig ændring 3 (primære dele). |
|
|
X |
||
h) Kobling for svag. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.1.7. Transmission |
Visuel inspektion. |
a) Løse eller manglende sikringsbolte. |
|
X |
|
Løse eller manglende sikringsbolte i et sådant omfang, at det bringer trafiksikkerheden alvorligt i fare. |
|
|
X |
||
b) For kraftigt slid i aksellejer. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at de løsnes eller revner. |
|
|
X |
||
c) For kraftigt slid i kardanled eller drivkæder/-remme. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at de løsnes eller revner. |
|
|
X |
||
d) Forbindelsesslanger i forringet tilstand. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at de løsnes eller revner. |
|
|
X |
||
e) Beskadiget eller bøjet aksel. |
|
X |
|
||
f) Lejehus har brud eller er utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at det løsnes eller revner. |
|
|
X |
||
g) Støvhætte er i alvorligt forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Støvhætte mangler eller har brud. |
|
X |
|
||
h) Ulovlig ændring af drivlinjen. |
|
X |
|
||
6.1.8. Motorophæng |
Visuel inspektion, ikke nødvendigvis over en grav eller på en lift. |
Ophæng i forringet stand, tydeligvis beskadiget i alvorlig grad. |
|
X |
|
Ophæng sidder løst eller har brud. |
|
|
X |
||
6.1.9. Motorydelse (X) 2 |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Betjeningsanordning ændret, hvilket påvirker sikkerheden og/eller miljøet. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
b) Ændring af motor, der påvirker sikkerheden og/eller miljøet. |
|
|
X |
6.2. Kabine og karrosseri
6.2.1. Tilstand |
Visuel inspektion. |
a) Løst eller beskadiget panel eller del kan forventes at forårsage skade. |
|
X |
|
Kan forventes at falde af. |
|
|
X |
||
b) Utilstrækkeligt fastgjort karrosseristolpe. |
|
X |
|
||
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
||
c) Mulighed for indsivning af dampe fra motor eller udstødning. |
|
X |
|
||
Fare for ombordværende personer. |
|
|
X |
||
d) Uforsvarlig ændring 3. |
|
X |
|
||
Utilstrækkelig afstand til roterende eller bevægelige dele og kørebanen |
|
|
X |
||
6.2.2. Fastgørelse |
Visuel inspektion over en grav eller på en lift. |
a) Karosseri eller kabine utilstrækkeligt fastgjort. |
|
X |
|
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Karosseri/kabine tydeligvis ikke placeret lige på chassiset. |
|
X |
|
||
c) Utilstrækkelig eller manglende fastgørelse af karosseri/kabine på chassis eller travers, og om den er symmetrisk. |
|
X |
|
||
Utilstrækkelig eller manglende fastgørelse af karosseri/kabine på chassis eller travers i en sådan grad, at det bringer trafiksikkerheden meget alvorligt i fare. |
|
|
X |
||
d) For kraftig tæring ved fastgørelsespunkter på selvbærende karosseri. |
|
X |
|
||
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.2.3. Døre og dørlåse |
Visuel inspektion. |
a) Dør vil ikke åbne eller lukke korrekt. |
|
X |
|
b) Dør kan forventes at åbne utilsigtet eller vil ikke forblive lukket. (skydedøre). |
|
X |
|
||
Dør kan forventes at åbne utilsigtet eller vil ikke forblive lukket (døre på hængsler). |
|
|
X |
||
c) Døre, hængsler, låse eller dørstolper er i en forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Døre, hængsler, låse eller dørstolper mangler eller sidder løst. |
|
X |
|
||
6.2.4. Gulv |
Visuel inspektion over en grav eller på en lift. |
Gulv utilstrækkeligt fastgjort eller i alvorligt forringet tilstand. |
|
X |
|
Ikke tilstrækkeligt stabilt. |
|
|
X |
||
6.2.5. Førersæde |
Visuel inspektion. |
a) Sæde med defekt struktur. |
|
X |
|
Løst sæde. |
|
|
X |
||
b) Justeringsanordning fungerer ikke korrekt. |
|
X |
|
||
Sædet sidder løst, eller ryglænet kan ikke fastspændes. |
|
|
X |
||
6.2.6. Andre sæder |
Visuel inspektion. |
a) Sæder i defekt tilstand eller utilstrækkeligt fast gjort (sekundære dele). |
X |
|
|
Sæder i defekt tilstand eller utilstrækkeligt fast gjort (hoveddele). |
|
X |
|
||
b) Sæder ikke monteret i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Tilladt antal sæder overskredet; placering ikke i overensstemmelse med godkendelse. |
|
X |
|
||
6.2.7. Betjeningsanordninger |
Visuel inspektion og aktivering. |
Betjeningsanordning, der er nødvendig, for at køretøjet kan køre sikkert, virker ikke korrekt. |
|
X |
|
Driftens sikkerhed påvirkes. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.2.8. Trinbræt |
Visuel inspektion. |
a) Trin eller trinbøjle utilstrækkeligt fastgjort. |
X |
|
|
Utilstrækkelig stabilitet. |
|
X |
|
||
b) Trin eller bøjle i en tilstand, der kan forventes at forårsage skade på brugerne. |
|
X |
|
||
6.2.9. Andet indvendigt og udvendigt tilbehør og udstyr. |
Visuel inspektion. |
a) Fastgørelse af andet tilbehør eller udstyr defekt. |
|
X |
|
b) Andet tilbehør eller udstyr ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Monterede dele kan forventes at forvolde personskader; driftens sikkerhed påvirkes. |
|
X |
|
||
c) Udsivning fra hydraulisk udstyr. |
X |
|
|
||
Omfattende udslip af farlige stoffer. |
|
X |
|
||
6.2.10. Skærme, afskærmningsanordninger |
Visuel inspektion. |
a) Manger, er løse eller kraftigt tærede. |
X |
|
|
Kan forventes at forvolde personskader; kan forventes at falde af. |
|
X |
|
||
b) Utilstrækkelig afstand til hjul (afskærmnings anordninger). |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig afstand til hjul (stænklapper). |
|
X |
|
||
c) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig dækning af slidbanemønster. |
|
X |
|
||
6.2.11. Støtteben |
Visuel inspektion. |
a) Mangler, er løse eller kraftigt tærede. |
|
X |
|
b) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
||
c) Risikerer at folde sig ud, når køretøjet bevæger sig. |
|
|
X |
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
6.2.12. Håndgreb og fodstøtter |
Visuel inspektion. |
a) Mangler, er løse eller kraftigt tærede. |
|
X |
|
b) Ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
7. FORSKELLIGT UDSTYR
7.1. Sikkerhedsseler/lukkeanordninger og fastholdelsesanordninger
7.1.1. Montering af sikkerhedsseler/lukkeanordninger |
Visuel inspektion. |
a) Forankringspunkt i alvorligt forringet tilstand. |
|
X |
|
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Forankringspunkt løst. |
|
X |
|
||
7.1.2. Sikkerhedsselers/lukkeanordningers tilstand |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Påbudt sikkerhedssele mangler eller er ikke monteret. |
|
X |
|
b) Sikkerhedssele beskadiget. |
X |
|
|
||
Tegn på snit eller overbelastning. |
|
X |
|
||
c) Sikkerhedssele ikke i overensstemmelse med kravene1. |
|
X |
|
||
d) Lukkeanordning på sikkerhedssele beskadiget eller fungerer ikke korrekt. |
|
X |
|
||
e) Retraktor på sikkerhedssele beskadiget eller fungerer ikke korrekt. |
|
X |
|
||
7.1.3. Kraftbegrænser på sikkerhedssele |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Kraftbegrænser mangler tydeligvis eller er uegnet til køretøjet. |
|
X |
|
b) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
7.1.4. Selestrammere til sikkerhedsseler |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Selestrammer mangler tydeligvis eller er uegnet til køretøjet. |
|
X |
|
b) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
7.1.5. Airbag |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Airbag mangler tydeligvis eller er uegnet til køretøjet. |
|
X |
|
b) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
c) Airbag virker tydeligvis ikke. |
|
X |
|
||
7.1.6. SRS-systemer |
Visuel inspektion af fejlindikatorlampen og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Fejlindikatorlampen for SRS giver signal om en given fejl i systemet. |
|
X |
|
b) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
||
7.2. Ildslukker (X) 2 |
Visuel inspektion. |
a) Mangler. |
|
X |
|
b) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Hvis påbudt (f.eks. taxier, busser, rutebiler osv.). |
|
X |
|
||
7.3. Låse og tyverisikringsanordning |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Anordning forhindrer ikke, at køretøjet kan køre. |
X |
|
|
b) Defekt. |
|
X |
|
||
Låser eller blokerer utilsigtet. |
|
|
X |
||
7.4. Advarselstrekant (hvis påbudt) (X) 2 |
Visuel inspektion. |
a) Mangler eller mangelfuld. |
X |
|
|
b) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
7.5. Førstehjælpskasse (hvis påbudt) (X) 2 |
Visuel inspektion. |
Mangler, mangelfuld eller ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
7.6. Stopklodser (hvis påbudt) (X) 2 |
Visuel inspektion. |
Mangler eller er ikke i god stand, utilstrækkelig stabilitet eller dimension. |
|
X |
|
7.7. Lydsignalapparat |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Virker ikke korrekt. |
X |
|
|
Virker slet ikke. |
|
X |
|
||
b) Betjeningsanordning utilstrækkeligt fastgjort. |
X |
|
|
||
c) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Lydsignalet kan forventes at blive forvekslet med officielle sirener. |
|
X |
|
||
7.8. Hastighedsmåler (speedometer) |
Visuel inspektion eller aktivering under testkørsel på vej eller elektronisk kontrol. |
a) Monteret i strid med kravene 1. |
X |
|
|
Mangler(hvis påbudt). |
|
X |
|
||
b) Funktionsduelighed påvirkes. |
X |
|
|
||
Fungerer overhovedet ikke. |
|
X |
|
||
c) Kan ikke oplyses tilstrækkeligt. |
X |
|
|
||
Kan slet ikke oplyses. |
|
X |
|
||
7.9. Fartskriver (hvis monteret/påbudt) |
Visuel inspektion. |
a) Monteret i strid med kravene 1. |
|
X |
|
b) Virker ikke. |
|
X |
|
||
c) Plombering brudt eller mangler. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
d) Kalibreringsplade mangler, er ulæselig eller ugyldig. |
|
X |
|
e) Tydelig manipulation. |
|
X |
|
||
f) Dækstørrelse ikke i overensstemmelse med kalibreringsparametrene. |
|
X |
|
||
7.10. Hastighedsbegrænsende anordning (hvis monteret/påbudt) |
Visuel inspektion og aktivering, hvis anordningen forefindes. |
a) Monteret i strid med kravene 1. |
|
X |
|
b) Virker tydeligvis ikke. |
|
X |
|
||
c) Ukorrekt fastsat hastighed (hvis dette kontrolleres). |
|
X |
|
||
d) Plombering brudt eller mangler. |
|
X |
|
||
e) Plade mangler eller er ulæselig. |
|
X |
|
||
f) Dækstørrelse ikke i overensstemmelse med kalibreringsparametrene. |
|
X |
|
||
7.11. Kilometertæller hvis forefindes(X) 2 |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Tydelig manipulation (snyd) for at reducere eller give et forkert billede af køretøjets kilometerstand. |
|
X |
|
b) Virker tydeligvis ikke. |
|
X |
|
||
7.12. Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) hvis monteret/påbudt |
Visuel inspektion og/eller anvendelse af den elektroniske grænseflade. |
a) Hjulhastighedssensorer mangler eller er beskadigede. |
|
X |
|
b) Ledningsnet beskadiget. |
|
X |
|
||
c) Andre komponenter mangler eller er beskadigede. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
|
d) Afbryder beskadiget eller fungerer ikke korrekt. |
|
X |
|
e) Fejlindikatorlampen for ESC giver signal om en given fejl i systemet. |
|
X |
|
||
f) Systemet giver signal om en fejl via køretøjets elektroniske grænseflade. |
|
X |
|
8. GENER
8.1. Støj
8.1.1. Støjdæmpningssystem |
Subjektiv vurdering (medmindre inspektøren vurderer, at støjniveauet kan være for højt, og der i dette tilfælde foretages en støjtest af et stationært køretøj ved hjælp af en støjmåler). |
a) Støjniveau overskrider de kravene tilladte grænseri1. |
|
X |
|
b) En del af støjdæmpningssystemet sidder løst, er beskadiget, ukorrekt monteret, mangler eller er tydeligvis ændret på en måde, som ville påvirke støjniveauet negativt. |
|
X |
|
||
Meget alvorlig risiko for, at den falder af. |
|
|
X |
8.2. Udstødning
8.2.1. Udstødning fra motor med styret tænding
8.2.1.1. Emissionskontroludstyr |
Visuel inspektion. |
a) Emissionskontroludstyr monteret af fabrikanten mangler, er ændret eller er tydeligvis defekt. |
|
X |
|
b) Utæthed, som ville påvirke emissionsmåling. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
8.2.1.2. Emission af forurenende luftarter |
— For køretøjer op til emissionsklasse Euro 5 og Euro V (7): — måling ved hjælp af en udstødnings gasanalysator i overensstemmelse med kravene 1 eller aflæsning af egendiagnosesystemet. Prøvning ved udstødningsrøret skal altid være standardmetoden til måling af udstødningsemissioner. På baggrund af en overensstemmelsesvurdering og under hensyntagen til den relevante typegodkendelseslovgivning kan medlemsstater tillade anvendelsen af egendiagnosesystemer i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger og andre krav. — For køretøjer op til emissionsklasse Euro 6 og Euro VI (8): — måling ved hjælp af en udstødnings gasanalysator i overensstemmelse med kravene1 eller aflæsning af egendiagnosesystemet i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger og andre krav 1. — Målinger gælder ikke for totaktsmotorer. |
a) Enten overstiger emissionen af forurenende luft arter de specifikke niveauer, som fabrikanten har angivet, |
|
X |
|
b) Eller, såfremt denne oplysning ikke foreligger, overstiger CO-emissionen, i) for køretøjer, der ikke har et avanceret emissionskontrolsystem, — 4,5 %, eller — 3,5 % i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene 1. ii) for køretøjer, der har et avanceret emissionskontrolsystem, — med motoren i tomgang: 0,5 % — ved høj tomgangshastighed: 0,3 % eller — med motoren i tomgang: 0,3 % (7) — ved høj tomgangshastighed: 0,2 % i henhold til tidspunktet for første registrering eller ibrugtagning som angivet i kravene 1. |
|
X |
|
||
c) Lambdakoefficient uden for området 1 ± 0,03 eller ikke i overensstemmelse med fabrikantens anvisning. |
|
X |
|
||
d) Aflæsning af egendiagnosesystemet viser en alvorlig fejl. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
8.2.2. Udstødning fra motor med kompressionstænding
8.2.2.1. Emissionskontroludstyr |
Visuel inspektion. |
a) Emissionskontroludstyr monteret af fabrikanten mangler eller er tydeligvis defekt. |
|
X |
|
b) Utæthed, som ville påvirke emissionsmåling. |
|
X |
|
||
8.2.2.2. Tæthed Køretøjer, der er registreret eller taget i brug inden 1. januar 1980, er undtaget fra dette krav. |
— For køretøjer op til emissionsklasse Euro 5 og Euro V (7): — Udstødningsgassensrøgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling eller aflæsning af egendiagnosesystemet. Prøvning ved udstødningsrøret skal altid være standardmetoden til måling af udstødningsemissioner. På baggrund af en overensstemmelsesvurdering kan medlemsstater tillade anvendelsen af egendiagnosesystemer i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger og andre krav. — For køretøjer op til emissionsklasse Euro 6 og Euro VI (8): — Udstødningsgassens røgtæthed måles ved fri acceleration (ubelastet fra tomgang til tophastighed) i frigear med tilsluttet kobling eller aflæsning af egendiagnosesystemet. i henhold til fabrikantens anbefalinger og andre krav1. Klargøring af køretøjet: 1. Køretøjet kan kontrolleres uden klargøring, selv om det af sikkerhedsgrunde bør påses, at motoren er varm og i forsvarlig mekanisk stand. |
a) For køretøjer, der er registreret eller taget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene1, tætheden overstiger det niveau, der er angivet på fabrikationsskiltet på køretøjet. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
2. Krav til klargøring: i) Motoren skal være helt varm, f.eks. skal motoroliens temperatur målt ved hjælp af en sonde i målepindsrøret være mindst 80 °C eller normal driftstemperatur, hvis den er lavere, eller motorblokkens temperatur skal målt ved infrarødt strålingsniveau være på mindst en tilsvarende temperatur. Hvis denne måling ikke er mulig på grund af køretøjets konstruktion, kan motorens normale driftstemperatur konstateres ved hjælp af andre metoder, f.eks. ved at motorventilatoren sætter i gang. ii) Udstødningssystemet renses ved mindst tre frie accelerationscyklusser eller ved en tilsvarende metode. |
|
|
|
|
|
|
b) Hvis disse oplysninger ikke foreligger, eller der i henhold til kravene 1 ikke må anvendes referenceværdier, — indsugningsdieselmotorer: 2,5 m–1, — turboladede dieselmotorer: 3,0 m–1, eller — for køretøjer, der er omfattet af kravene 1 eller er registreret ellertaget i brug første gang efter den dato, der er angivet i kravene 1: — 1,5 m–1 (9) eller 0,7 m–1 (8) |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
Kontrolprocedure: 1. Motoren og eventuel turbolader sættes i tomgang, før hver enkelt fri accelerationscyklus påbegyndes. For dieselmotorer til tunge køretøjer betyder det, at der ventes mindst 10 sekunder, efter at gaspedalen er sluppet. 2. De enkelte frie accelerationscyklusser påbegyndes ved, at gaspedalen hurtigt (dvs. på under et sekund) og i én bevægelse, men uden voldsomhed, trædes helt i bund for at opnå maksimal indsprøjtning fra indsprøjtningspumpen. 3. Under hver fri accelerationscyklus skal motoren nå tophastigheden eller, hvis køretøjet har automatisk gear, den hastighed, som producenten har angivet, eller, hvis disse oplysninger ikke foreligger, to tredjedele af tophastigheden, før gaspedalen slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorhastigheden eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes. Dette kan kontrolleres ved f.eks. at overvåge motorens omdrejningstal eller ved at lade tilstrækkelig tid gå, fra gaspedalen trædes ned, til den slippes; det vil for køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3 sige mindst to sekunder. 4. Et køretøj må kun kasseres, hvis det aritmetiske gennemsnit af mindst tre frie accelerationscyklusser ligger over grænseværdien. Dette kan beregnes ved at se bort fra målinger, der afviger betydeligt fra det målte gennemsnit, eller resultatet af andre statistiske beregninger, som tager hensyn til målingernes spredning. Medlemsstaterne kan begrænse antallet af kontrolcyklusser. |
|
|
|
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
|
5. For at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne kassere køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt over grænseværdien efter mindre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. For på samme måde at undgå unødvendig kontrol kan medlemsstaterne godkende køretøjer, hvis målte værdier ligger betydeligt under grænseværdien efter færre end tre frie accelerationscyklusser eller efter rensningscyklusserne. |
|
|
|
|
8.3. Dæmpning af elektromagnetisk støj
Elektromagnetisk støj (X) 2 |
|
Et givet krav blandt kravene 1 ikke opfyldt. |
X |
|
|
8.4. Andre miljørelaterede punkter
8.4.1. Væskeudsivning |
|
En udsivning af anden væske end vand, der er for stor, og som kan forventes at skade miljøet eller udgøre en fare for andre trafikanter. |
|
X |
|
Konstant dråbedannelse, der udgør en meget alvorlig risiko. |
|
|
X |
9. YDERLIGERE KONTROLPUNKTER FOR KØRETØJER TIL PERSONBEFORDRING I KLASSE M2 og M3
9.1. Døre
9.1.1. Indgange og udgange |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Defekt ved aktivering. |
|
X |
|
b) Forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Kan forventes at forvolde personskader. |
|
X |
|
||
c) Defekt nødbetjening. |
|
X |
|
||
d) Fjernbetjening af døre eller alarmanordninger defekt. |
|
X |
|
||
e) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Dørens bredde er utilstrækkelig |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
9.1.2. Nødudgange |
Visuel inspektion og aktivering (hvis relevant). |
a) Defekt ved aktivering. |
|
X |
|
b) Nødudgangsskilte ulæselige. |
X |
|
|
||
Nødudgangsskilte mangler. |
|
X |
|
||
c) Hammer til at knuse ruder mangler. |
X |
|
|
||
d) Ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig bredde eller blokeret adgang. |
|
X |
|
||
9.2. Afdugnings- og afrimningsanlæg (X)2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Virker ikke korrekt. |
X |
|
|
Påvirker driftens sikkerhed for køretøjet. |
|
X |
|
||
b) Emission af giftig gas eller udstødningsgas til førerkabinen eller passagerkabinen. |
|
X |
|
||
Fare for ombordværende personer. |
|
|
X |
||
c) Afrimningsanlæg (hvis påbudt) defekt. |
|
X |
|
||
9.3. Ventilations- og opvarmningsanlæg. (X)2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Defekt ved aktivering. |
X |
|
|
Risiko for ombordværende personer. |
|
X |
|
||
b) Emission af giftig gas eller udstødningsgas til førerkabinen eller passagerkabinen. |
|
X |
|
||
Fare for ombordværende personer. |
|
|
X |
9.4. Sæder
9.4.1. Passagersæder (herunder sæder til ledsagende personale) |
Visuel inspektion. |
Klapsæder (hvis tilladt) virker ikke automatisk. |
X |
|
|
Blokerer en nødudgang. |
|
X |
|
||
9.4.2. Førersæde (supplerende krav) |
Visuel inspektion. |
a) Defekt specialudstyr såsom solfilm. |
X |
|
|
Synsfelt påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Beskyttelse af føreren utilstrækkelig eller ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Kan forventes at forvolde personskader. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
9.5. Indvendig belysning og GPS-udstyr (X) 2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
Udstyr defekt eller ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Fungerer overhovedet ikke. |
|
X |
|
||
9.6. Gangareal, ståpladser |
Visuel inspektion. |
a) Utilstrækkeligt fastgjort gulv. |
|
X |
|
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Defekte gelændere eller håndgreb. |
X |
|
|
||
Usikre eller ubrugelige. |
|
X |
|
||
c) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig bredde eller plads. |
|
X |
|
||
9.7. Trapper og trin |
Visuel inspektion og aktivering (hvis relevant). |
a) Forringet tilstand. |
X |
|
|
Beskadiget tilstand. |
|
X |
|
||
Stabiliteten påvirkes. |
|
|
X |
||
b) Trin, der kan foldes ind, virker ikke korrekt. |
|
X |
|
||
c) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Utilstrækkelig bredde, eller højde overskrides |
|
X |
|
||
9.8. Anlæg til kommunikation med passagererne (X) 2 |
Visuel inspektion og aktivering. |
Defekt anlæg. |
X |
|
|
Fungerer overhovedet ikke. |
|
X |
|
||
9.9. Meddelelser (X) 2 |
Visuel inspektion. |
a) Manglende, urigtig eller ulæselig meddelelse. |
X |
|
|
b) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
||
Urigtige oplysninger. |
|
X |
|
9.10. Krav til befordring af børn. (X)2
9.10.1. Døre |
Visuel inspektion. |
Beskyttelse af døre ikke i overensstemmelse med kravene 1 til denne form for befordring. |
|
X |
|
9.10.2. Signaleringsudstyr og specialudstyr |
Visuel inspektion. |
Signaleringsudstyr og specialudstyr mangler eller er ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
X |
|
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
9.11. Krav til befordring af personer med nedsat mobilitet (X)2
9.11.1. Døre, ramper og lifte |
Visuel inspektion og aktivering. |
a) Defekt ved aktivering. |
X |
|
|
Driftens sikkerhed påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Stabiliteten påvirkes; kan forventes at forvolde personskader. |
|
X |
|
||
c) Defekt(e) betjeningsanordning(er). |
X |
|
|
||
Driftens sikkerhed påvirkes. |
|
X |
|
||
d) Defekt(e) alarmanordning(er). |
X |
|
|
||
Fungerer overhovedet ikke. |
|
X |
|
||
e) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
||
9.11.2. Fastgørelse af kørestol |
Visuel inspektion og aktivering (hvis relevant). |
a) Defekt ved aktivering. |
X |
|
|
Driftens sikkerhed påvirkes. |
|
X |
|
||
b) Forringet tilstand. |
X |
|
|
||
Stabiliteten påvirkes; kan forventes at forvolde personskader. |
|
X |
|
||
c) Defekt(e) betjeningsanordning(er). |
X |
|
|
||
Driftens sikkerhed påvirkes. |
|
X |
|
||
d) Ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
||
9.11.3. Signaleringsudstyr og specialudstyr |
Visuel inspektion. |
Signaleringsudstyr og specialudstyr mangler eller er ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
9.12. Andet specialudstyr(X)2
9.12.1. Installationer til tilberedning af fødevarer |
Visuel inspektion. |
a) Installation ikke i overensstemmelse med kravene 1. |
|
X |
|
b) Installation beskadiget i en sådan grad, at det ville være farligt at anvende den. |
|
X |
|
Punkt |
Metode |
Årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes |
Vurdering af mangler |
||
|
Mindre |
Væsentlige |
Farlige |
||
9.12.2. Sanitær installation |
Visuel inspektion. |
Installation ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
Kan forventes at forvolde personskader. |
|
X |
|
||
9.12.3. Andre anordninger (f.eks. audiovisuelle systemer) |
Visuel inspektion. |
Ikke i overensstemmelse med kravene1. |
X |
|
|
Sikker drift af køretøjet påvirkes. |
|
X |
|
||
(1) De køretøjsklasser, der falder uden for dette direktivs anvendelsesområde, er medtaget til orientering. (2) 43 % for sættevogne, der er godkendt før den 1. januar 2012. (3) 48 % for køretøjer uden ABS eller typegodkendt før den 1. oktober 1991. (4) 45 % for køretøjer, der er registreret efter 1988, eller fra den dato, der er angivet i kravene, idet det seneste tidspunkt lægges til grund. (5) 43 % for sættevogne og påhængskøretøjer med trækstang, der er registreret efter 1988, eller fra den dato, der er angivet i kravene, idet det seneste tidspunkt lægges til grund. (6) F.eks. 2,5 m/s2 for køretøjer i klasse N1, N2 og N3 registreret første gang efter den 1. januar 2012. (7) Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 70/220/EØF, forordning (EF) nr. 715/2007 bilag I, tabel 1 (Euro 5), direktiv 88/77/EØF og direktiv 2005/55/EF. (8) Typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 715/2007, bilag I, tabel 2 (Euro 6), og forordning (EF) nr. 595/2009 (Euro VI). (9) Typegodkendt i overensstemmelse med grænseværdierne i linje B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i bilag I til direktiv 70/220/EØF som ændret ved direktiv 98/69/EF eller senere; linje B1, B2 eller C i punkt 6.2.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF eller første gang registreret eller taget i brug efter 1. juli 2008. NOTER: 1 »Kravene« er fastsat i henhold til typegodkendelse på tidspunktet for godkendelse, første registrering eller første ibrugtagning samt kravene til eftermontering eller den nationale lovgivning i registreringslandet. Disse årsager til, at køretøjet ikke kan godkendes, gælder først, når overholdelsen af kravene er kontrolleret. 2 (X) Markerer punkter, som vedrører køretøjets tilstand og dets egnethed til brug på vejen, men som ikke betragtes som en væsentlig del af en teknisk kontrol. 3 Ved uforsvarlig ændring forstås en ændring, som forringer køretøjets trafiksikkerhed eller i uforholdsmæssig grad påvirker miljøet negativt. |
BILAG II
MINDSTEKRAV TIL INDHOLDET AF EN SYNSRAPPORT
Synsrapporten, som udstedes efter en teknisk kontrol, skal mindst omfatte følgende elementer, der anføres efter de respektive harmoniserede EU-koder:
Køretøjets identifikationsnummer (VIN eller stelnummer)
Køretøjets nummerpladenummer og registreringslandets nationalitetsmærke
Tid og sted for prøvningen
Kilometertællerens stand på prøvningstidspunktet, hvis tilgængelig
Køretøjsklasse, hvis tilgængelig
Påviste mangler med angivelse af alvorsgrad
Resultatet af den tekniske kontrol
Datoen for næste tekniske kontrol eller datoen for den nuværende rapports udløbstidspunkt, hvis denne oplysning ikke fremgår på anden vis
Prøvningsorganisationens eller synsvirksomhedens navn og underskrift eller identifikation af den prøvningsansvarlige inspektør
Andre oplysninger
BILAG III
MINDSTEKRAV VEDRØRENDE FACILITETER TIL TEKNISK KONTROL OG PRØVNINGSUDSTYR
I. Faciliteter og udstyr
Teknisk kontrol, der gennemføres i overensstemmelse med de anbefalede metoder i bilag I, skal udføres ved hjælp af passende faciliteter og udstyr. Dette kan i givet fald omfatte brug af mobile prøvningsenheder. Det prøvningsudstyr, der er nødvendigt, afhænger af de køretøjsklasser, der skal kontrolleres, jf. tabel I. Faciliteter og udstyr skal opfylde følgende mindstekrav:
en prøvningsfacilitet med tilstrækkelig plads til at undersøge køretøjer, som opfylder de nødvendige sundheds- og sikkerhedskrav
en prøvekørebane af tilstrækkelig størrelse til hver prøve, en grav eller en lift og for køretøjer med en totalvægt på over 3,5 ton en anordning til at løfte et køretøj på en af akslerne, med egnet belysning og om nødvendigt med udstyr til udluftning
til kontrol af alle køretøjer en rulleprøvestand, som kan måle, vise og registrere bremsekræfter og lufttryk for trykluftsbremseapparater i overensstemmelse med bilag A til standard ISO 21069-1 om tekniske krav til rulleprøvestande eller tilsvarende standarder
til kontrol af køretøjer med en totalvægt på ikke over 3,5 ton en rulleprøvestand i overensstemmelse med punkt 3, eventuelt uden registrering og visning af bremsekræfter, pedalkraft og lufttryk i trykluftbremseapparater
eller
en pladeprøvestand svarende til den rulleprøvestand i overensstemmelse med punkt 3, eventuelt uden registrering af bremsekræfter og pedalkraft og visning af lufttryk i trykluftbremseapparater
en registrerende decelerationsmåder, som ikke måler kontinuerligt, skal registrere/lagre målinger mindst 10 gange pr. sekund
faciliteter til prøvning af trykluftbremseapparater som f.eks. manometre, konnektorer og slanger
en anordning til måling af hjulbelastning med henblik på at bestemme akseltryk (valgfrit udstyr til måling af belastningen på to hjul, f.eks. hjultryksvægt og akseltryksvægt)
en anordning til prøvning af hjulakselophæng (ratslørsmåler) uden at løfte akslen, som skal opfylde følgende krav:
anordningen skal være forsynet med mindst to motordrevne plader, som kan flyttes i modsat retning både i længdegående og tværgående retning
operatøren skal kunne regulere flytningen af pladerne fra prøvepladsen
for køretøjer med en totalvægt på over 3,5 ton skal pladerne opfylde følgende tekniske krav:
en lydniveaumåler af klasse II, hvis lydniveauet måles
en 4-gas tester i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/22/EF ( 3 )
en anordning til måling af absorptionskoefficienten med en tilstrækkelig nøjagtighed
et lygteprøveapparat, hvormed lygteindstillingen kan prøves i overensstemmelse med bestemmelserne for indstilling af forlygter på motorkøretøjer (direktiv 76/756/EØF); lys-/mørkegrænse skal let kunne ses i dagslys (uden direkte sollys)
en anordning til måling af dæks slidbanetykkelse
en anordning for tilslutning til køretøjets elektroniske grænseflade som f.eks. et OBD-scanningsværktøj
en anordning til detektering af LPG/CNG/LNG-lækage, hvis sådanne køretøjer kontrolleres.
Enhver af ovennævnte anordninger kan kombineres i én anordning, forudsat at dette ikke berører den enkelte anordnings nøjagtighed.
II. Kalibrering af måleudstyr
Medmindre andet er specificeret i den relevante EU-lovgivning, må intervallet mellem to på hinanden følgende kalibreringer ikke overstige
24 måneder til måling af vægt, tryk og støjniveau
24 måneder for kraftmåling
12 måneder for måling af luftformige emissioner.
Tabel I (1)
Minimumsudstyr, der kræves for at udføre en teknisk kontrol |
||||||||||||||||||
Køretøjer |
Klasse |
Udstyr, der kræves for hver prøveposition, der er anført i afdeling I |
||||||||||||||||
|
Maksimal masse |
|
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
12 |
13 |
14 |
15 |
|
1. Motorcykler |
|
|
1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
L1e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
P |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L3e,L4e |
D |
x |
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L2e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L5e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L6e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
P |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
|
|
|
L7e |
D |
x |
x |
|
|
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
2. Køretøjer til personbefordring |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Op til 3 500 kg |
M1,M2 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Op til 3 500 kg |
M1,M2 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
M2,M3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
M2,M3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
3. Køretøjer til godstransport |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Op til 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Op til 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
N2,N3 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
N2,N3 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
4. Specialkøretøjer afledt af køretøjer tilhørende klasse N, T5 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Op til 3 500 kg |
N1 |
P |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
Op til 3 500 kg |
N1 |
D |
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
|
> 3 500 kg |
N2,N3,T5 |
P |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
> 3 500 kg |
N2,N3,T5 |
D |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
x |
|
x |
x |
x |
x |
|
5. Påhængskøretøjer |
Op til 750 kg |
O1 |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
> 750 til 3 500 kg |
O2 |
|
x |
x |
|
x |
|
|
|
|
|
|
|
|
x |
|
|
|
> 3 500 kg |
O3,O4 |
|
x |
x |
x |
|
|
x |
x |
x |
|
|
|
|
x |
|
|
(1)
De køretøjsklasser, som falder uden for dette direktivs anvendelsesområde, er indsat som vejledning. 1 P … benzin (motor med styret tænding); D … diesel (kompressionstænding). |
BILAG IV
MINDSTEKRAV TIL KOMPETENCE, UDDANNELSE OG CERTIFICERING AF INSPEKTØRER
1. Kompetence
Inden en ansøger til en stilling som inspektør godkendes til at foretage periodisk teknisk kontrol, skal medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder kontrollere, at denne person:
har dokumenteret viden og forståelse relevant for vejkøretøjer på følgende områder:
har mindst tre års dokumenteret erfaring eller tilsvarende som f.eks. dokumenteret vejledning eller dokumenterede studier og passende uddannelse på det ovenfor anførte vejkøretøjsområde.
2. Grunduddannelse og genopfriskningskurser
Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder sikrer, at inspektørerne modtager relevant grund- og genopfriskningsuddannelse eller underkastes passende prøve, herunder i teoretiske og praktiske elementer, for at gøre dem i stand til at bliver godkendt til at foretage teknisk kontrol.
Mindsteindholdet af grund- og genopfriskningsuddannelsen eller en passende prøve skal omfatte følgende emner:
a) Grunduddannelse eller passende prøve
Grunduddannelsen, der tilvejebringes af medlemsstaten eller af et godkendt uddannelsescenter i medlemsstaten, skal mindst dække følgende emner:
køretøjsteknologi
prøvningsmetoder
vurdering af mangler
gældende retlige krav til køretøjets stand, for at det kan godkendes
retlige krav i forbindelse med teknisk kontrol
administrative bestemmelser i forbindelse med godkendelse, registrering og teknisk kontrol af køretøjer
IT-applikationer i forbindelse med prøvning og administration.
b) Genopfriskningsuddannelse eller passende prøve
Medlemsstaterne sikrer, at inspektører regelmæssigt modtager en genopfriskningsuddannelse eller regelmæssigt underkastes passende prøve, som tilvejebringes eller fastsættes af medlemsstaten eller af et godkendt uddannelsescenter i medlemsstaten.
Medlemsstaterne sikrer, at genopfriskningsuddannelsens eller en passende prøves indhold gør det muligt for inspektører at opretholde og genopfriske den kræve viden og de krævede færdigheder for så vidt angår emnerne i ovenstående litra a), nr. i) til vii).
3. Kompetencecertifikat
Det certifikat eller den tilsvarende dokumentation, der udstedes til en inspektør, som er godkendt til at foretage teknisk kontrol, skal mindst indeholde følgende oplysninger:
BILAG V
TILSYNSORGANER
Regler og procedurer vedrørende tilsynsorganer, der er oprettet af medlemsstaterne i henhold til artikel 14, skal omfatte følgende mindstekrav:
1. Tilsynsorganers opgaver og aktiviteter
Tilsynsorganer udfører mindst følgende opgaver:
Tilsyn med synsvirksomheder:
Kontrol med uddannelse og eksamination af inspektører:
Kontrol:
Overvågning, idet foranstaltninger såsom følgende benyttes:
Validering af den tekniske kontrols måleresultater.
Indstiller inddragelse eller tilbagetrækning af synsvirksomheders og/eller inspektørers godkendelse:
2. Krav, som tilsynsorganet skal opfylde
Krav til personale, der er ansat af et tilsynsorgan, skal omfatte følgende områder:
3. Regler og procedurer
Hver medlemsstat eller dens kompetente myndighed skal fastsætte relevante regler og procedurer, der mindst skal omfatte følgende:
Krav vedrørende godkendelse af og tilsyn med synsvirksomheder:
Synsvirksomhedernes inspektører:
Udstyr og faciliteter:
Tilsynsorganer:
( 1 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 af 20. juni 2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1).
( 2 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1).
( 3 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/22/EF af 31. marts 2004 om måleinstrumenter (EUT L 135 af 30.4.2004, s. 1).