02013R0575 — DA — 01.01.2023 — 014.004
Denne tekst tjener udelukkende som dokumentationsværktøj og har ingen retsvirkning. EU's institutioner påtager sig intet ansvar for dens indhold. De autentiske udgaver af de relevante retsakter, inklusive deres betragtninger, er offentliggjort i den Europæiske Unions Tidende og kan findes i EUR-Lex. Disse officielle tekster er tilgængelige direkte via linkene i dette dokument
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1) |
Ændret ved:
Berigtiget ved:
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) nr. 575/2013
af 26. juni 2013
om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
AFSNIT I
GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Anvendelsesområde
I denne forordning fastlægges der ensartede bestemmelser om generelle tilsynsmæssige krav, som institutter, finansielle holdingselskaber og blandede finansielle holdingselskaber, der er underkastet tilsyn i henhold til direktiv 2013/36/EU, skal opfylde på følgende områder:
kapitalgrundlagskrav i forbindelse med fuldt ud målelige, ensartede og standardiserede elementer af kreditrisiko, markedsrisiko, operationel risiko, afviklingsrisiko og gearing
krav, som begrænser store eksponeringer
likviditetskrav i forbindelse med fuldt ud målelige, ensartede og standardiserede elementer af likviditetsrisiko
indberetningskrav i forbindelse med litra a), b) og c)
offentliggørelseskrav.
I denne forordning fastlægges der ensartede bestemmelser om de krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, som afviklingsenheder, der er globale systemisk vigtige institutter (G-SII'er) eller en del af G-SII'er, og væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er skal overholde.
Denne forordning indeholder ikke bestemmelser om offentliggørelseskrav for kompetente myndigheder i forbindelse med regulering af og tilsyn med institutter som omhandlet i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 2
Tilsynsbeføjelser
Artikel 3
Institutters anvendelse af strengere krav
Institutter kan uanset denne forordning have et kapitalgrundlag og kapitalgrundlagselementer samt træffe foranstaltninger, som opfylder strengere krav end dem, der er foreskrevet i denne forordning.
Artikel 4
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
"kreditinstitut": en virksomhed, hvis aktivitet består i en eller flere af følgende:
fra offentligheden at tage imod indskud eller andre tilbagebetalingspligtige midler samt i at yde lån for egen regning
at udføre alle de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit A, punkt 3) og 6), i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU ( 6 ), hvis et af følgende forhold gør sig gældende, men virksomheden ikke er en råvare- eller emissionskvotehandler, en kollektiv investeringsordning eller et forsikringsselskab:
den samlede værdi af virksomhedens konsoliderede aktiver udgør eller overstiger 30 mia. EUR
den samlede værdi af virksomhedens aktiver er på mindre end 30 mia. EUR, og virksomheden er en del af en koncern, hvor den samlede værdi af de konsoliderede aktiver i alle de virksomheder i koncernen, der enkeltvis har samlede aktiver på mindre end 30 mia. EUR, og som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit A, punkt 3) og 6), i bilag I til 2014/65/EU, udgør eller overstiger 30 mia. EUR, eller
den samlede værdi af virksomhedens aktiver er på mindre end 30 mia. EUR, og virksomheden er en del af en koncern, hvor den samlede værdi af de konsoliderede aktiver i alle virksomhederne i koncernen, som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit A, punkt 3) og 6), i bilag I til direktiv 2014/65/EU, udgør eller overstiger 30 mia. EUR, hvis den konsoliderende myndighed i samråd med tilsynskollegiet beslutter dette for at tage højde for potentielle risici for omgåelse og potentielle risici for den finansielle stabilitet i Unionen;
for så vidt angår litra b), nr. ii) og iii), medregnes — når virksomheden er en del af en tredjelandskoncern — de samlede aktiver for hver filial af tredjelandskoncernen, der er meddelt tilladelse i Unionen, i den samlede værdi af aktiverne i alle koncernens virksomheder
"investeringsselskab": et investeringsselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2014/65/EU, som er meddelt tilladelse i henhold til nævnte direktiv, dog undtagen et kreditinstitut
"institut": et kreditinstitut, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 8 i direktiv 2013/36/EU eller en virksomhed som omhandlet i artikel 8a, stk. 3, i nævnte direktiv
▼M9 —————
"forsikringsselskab": et forsikringsselskab som defineret i artikel 13, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) ( 7 )
"genforsikringsselskab": et genforsikringsselskab som defineret i artikel 13, nr. 4), i direktiv 2009/138/EF
"kollektiv investeringsordning" eller "CIU": et institut for kollektiv investering i værdipapirer (UCITS eller investeringsinstitut) som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF ( 8 ) eller en alternativ investeringsfond (AIF) som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU ( 9 )
"offentlig enhed": et ikkekommercielt administrativt organ, der er ansvarlig over for centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder, eller myndigheder, som har samme ansvar som regionale og lokale myndigheder, eller en ikkekommerciel virksomhed, der ejes eller oprettes og støttes af centralregeringer, eller regionale eller lokale myndigheder og har særlige garantiordninger, og kan omfatte lovregulerede selvstyrende organer under offentligt tilsyn
"ledelsesorgan": et ledelsesorgan som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 7), i direktiv 2013/36/EU
"den daglige ledelse": den daglige ledelse som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 9), i direktiv 2013/36/EU]
"systemisk risiko": systemisk risiko som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 10), i direktiv 2013/36/EU
"modelrisiko": modelrisiko som defineret i artikel 3, stk. 1, nr. 11), i direktiv 2013/36/EU
"eksponeringsleverende institut": et eksponeringsleverende institut som defineret i artikel 2, nr. 3), i forordning (EU) 2017/2402 ( 10 )
"organiserende institut": et organiserende institut som defineret i artikel 2, nr. 5), i forordning (EU) 2017/2402
"oprindelig långiver": en oprindelig långiver som defineret i artikel 2, nr. 20), i forordning (EU) 2017/2402
"moderselskab":
et moderselskab som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF
med henblik på afsnit VII, afdeling II, kapitel 3 og 4, og afsnit VIII i direktiv 2013/36/EU og femte del i denne forordning et moderselskab i overensstemmelse med definitionen i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, der faktisk udøver bestemmende indflydelse over en anden virksomhed
"datterselskab":
et datterselskab som defineret i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF
et datterselskab som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF og enhver virksomhed, over hvilken et moderselskab faktisk udøver bestemmende indflydelse.
Datterselskaber af datterselskaber anses også for at være datterselskaber af den virksomhed, som er det oprindelige moderselskab
"filial": en afdeling, som udgør en retligt afhængig del af et institut, og som direkte foretager alle eller nogle af de transaktioner, der er forbundet med virksomheden som institut
"accessorisk servicevirksomhed": en virksomhed, hvis hovedaktivitet består i besiddelse og forvaltning af fast ejendom, forvaltning af databehandlingsydelser eller en lignende aktivitet, der har accessorisk karakter i forhold til et eller flere institutters hovedaktivitet
"porteføljeadministrationsselskab": et porteføljeadministrationsselskab som defineret i artikel 2, nr. 5), i direktiv 2002/87/EF eller en FAIF som defineret i artikel 4, stk. 1, litra b) i direktiv 2011/61/EU, herunder, medmindre andet er bestemt, enheder i tredjelande, der udøver lignende aktiviteter, og som er underkastet lovgivningen i et tredjeland, ◄ der anvender tilsynskrav og reguleringskrav, der som minimum svarer til de krav, der anvendes i Unionen
"finansielt holdingselskab": et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber udelukkende eller hovedsagelig er institutter eller finansieringsinstitutter, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab; datterselskaberne af et finansieringsinstitut er hovedsagelig institutter eller finansieringsinstitutter, hvoraf mindst ét er et institut, og hvor mere end 50 % af finansieringsinstituttets aktiekapital, konsoliderede aktiver, indtjening, medarbejdere eller en anden indikator, som anses for relevant af den kompetente myndighed, er tilknyttet datterselskaber, som er institutter eller finansieringsinstitutter
"blandet finansielt holdingselskab": et blandet finansielt holdingselskab som defineret i artikel 2, nr. 15), i direktiv 2002/87/EF
"blandet holdingselskab": et moderselskab, der ikke er et finansielt holdingselskab eller et institut eller et blandet finansielt holdingselskab, i hvis datterselskaber der indgår mindst ét institut
"tredjelandsforsikringsselskab": et tredjelandsforsikringsselskab som defineret i artikel 13, nr. 3), i direktiv 2009/138/EF
"tredjelandsgenforsikringsselskab": et tredjelandsgenforsikringsselskab som defineret i artikel 13, nr. 6), i direktiv 2009/138/EF
"anerkendt investeringsselskab fra et tredjeland": et selskab, der opfylder følgende betingelser:
hvis det var etableret i Unionen, ville det være omfattet af definitionen af et investeringsselskab
det er godkendt i et tredjeland
det er underlagt og overholder regler, der af de kompetente myndigheder anses for at være mindst lige så strenge som reglerne i denne forordning eller i direktiv 2013/36/EU
"finansieringsinstitut": en virksomhed, som ikke er et institut eller et rent industrielt holdingselskab, og hvis hovedvirksomhed består i at erhverve kapitalandele eller i at udøve en eller flere af aktiviteterne omhandlet i punkt 2-12 og punkt 15 i bilag I til direktiv 2013/36/EU, herunder et investeringsselskab, et finansielt holdingselskab, et blandet finansielt holdingselskab, et investeringsholdingselskab, et betalingsinstitut som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2015/2366/EF ( 11 ) og et porteføljeadministrationsselskab, men ikke forsikringsholdingselskaber eller blandede forsikringsholdingselskaber, som defineret i artikel 212, stk. 1, litra f) og g), i direktiv 2009/138/EF
"enhed i den finansielle sektor":
et institut
et finansieringsinstitut
en accessorisk servicevirksomhed, der indgår i et instituts konsoliderede finansielle situation
et forsikringsselskab
et tredjelandsforsikringsselskab
et genforsikringsselskab
et tredjelandsgenforsikringsselskab
et forsikringsholdingselskab som defineret i artikel 212, stk. 1, litra f), i direktiv 2009/138/EF
en virksomhed, som ikke er omfattet af direktiv 2009/138/EF, jf. artikel 4 i nævnte direktiv
en tredjelandsvirksomhed, hvis hovedvirksomhed svarer til virksomheden i en af enhederne i litra a)-k)
"moderinstitut i en medlemsstat": et institut i en medlemsstat, der som datterselskab har et institut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, eller som har kapitalinteresser i et institut eller finansieringsinstitut eller en sådan accessorisk servicevirksomhed, og som ikke selv er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat
"moderinstitut i Unionen": et moderinstitut i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et andet institut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat
"moderinvesteringsselskab i en medlemsstat": et moderselskab i en medlemsstat, der er et investeringsselskab
"moderinvesteringsselskab i Unionen": et moderselskab i Unionen, der er et investeringsselskab
"moderkreditinstitut i en medlemsstat": et moderinstitut i en medlemsstat, der er et kreditinstitut
"moderkreditinstitut i Unionen": et moderinstitut i Unionen, der er et kreditinstitut
"finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat": et finansielt holdingselskab, der ikke selv er datterselskab af et institut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat
"finansielt moderholdingselskab i Unionen": et finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et institut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et andet finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat
"blandet finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat": et blandet finansielt holdingselskab, der ikke selv er datterselskab af et institut, der er meddelt tilladelse i samme medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i samme medlemsstat
"blandet finansielt moderholdingselskab i Unionen": et blandet finansielt moderholdingselskab i en medlemsstat, der ikke er datterselskab af et institut, der er meddelt tilladelse i en medlemsstat, eller af et andet finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, der er etableret i en medlemsstat
"central modpart" eller "CCP": en central modpart som defineret i artikel 2, nr. 1), i forordning (EU) nr. 648/2012
"kapitalinteresse": kapitalinteresse som omhandlet i artikel 17, første punktum, i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 om årsregnskaberne for visse selskabsformer ( 12 ) eller direkte eller indirekte besiddelse af 20 % eller derover af stemmerettighederne eller kapitalen i en virksomhed
"kvalificeret andel": direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne i en virksomhed eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve betydelig indflydelse på driften af den pågældende virksomhed
"kontrol": den forbindelse, der består mellem en modervirksomhed og en dattervirksomhed, jf. artikel 1 direktiv 83/349/EØF eller de regnskabsstandarder, som et institut er underlagt i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002, eller en tilsvarende forbindelse mellem en fysisk eller juridisk person og en virksomhed
"snævre forbindelser": en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden på en af følgende måder:
kapitalinteresser i form af besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed, enten direkte eller gennem kontrol
kontrol
begge eller alle er varigt knyttet til den samme tredjemand gennem kontrol
"gruppe af indbyrdes forbundne kunder":
to eller flere fysiske eller juridiske personer, der - medmindre andet fremgår - udgør en enkelt risiko, fordi en af dem udøver direkte eller indirekte kontrol med den anden eller de andre
to eller flere fysiske eller juridiske personer, hvoraf ingen udøver kontrol med den anden eller de andre som nævnt i litra a), men som må anses for at udgøre en enkelt risiko, fordi der består sådanne indbyrdes forbindelser mellem dem, at der er sandsynlighed for, at hvis den ene kommer i økonomiske vanskeligheder, navnlig finansierings- eller tilbagebetalingsvanskeligheder, vil den anden eller de andre også få vanskeligheder med finansieringen eller tilbagebetalingen
Uanset litra a) og b), hvis en centralregering udøver direkte kontrol med eller står i direkte indbyrdes forbindelse med mere end én fysisk eller juridisk person, kan gruppen bestående af centralregeringen og alle de fysiske eller juridiske personer, som centralregeringen udøver direkte eller indirekte kontrol med i henhold til litra a), eller som står i indbyrdes forbindelse med den i henhold til litra b), betragtes som ikke udgørende en gruppe af indbyrdes forbundne kunder. Eksistensen af en gruppe af indbyrdes forbundne kunder, der udgøres af centralregeringen og andre fysiske eller juridiske personer, kan i stedet vurderes særskilt for hver af de personer, som den udøver direkte kontrol med i henhold til litra a), eller som står i direkte indbyrdes forbindelse med den i henhold til litra b), og alle de fysiske og juridiske personer, som den pågældende person udøver kontrol med i henhold til litra a), eller som står i indbyrdes forbindelse med den pågældende person i henhold til litra b), herunder centralregeringen; det samme gælder for regionale eller lokale myndigheder, som artikel 115, stk. 2, finder anvendelse på
To eller flere fysiske eller juridiske personer, der opfylder betingelserne i litra a) eller b) på grund af deres direkte eksponering mod den samme CCP for så vidt angår clearingaktiviteter, anses ikke for en gruppe af indbyrdes forbundne kunder
"kompetent myndighed": en offentlig myndighed eller et offentligt organ, som er officielt anerkendt i henhold til national lovgivning, og som i henhold til national lovgivning er bemyndiget til at føre tilsyn med institutter som led i tilsynsordningen i den pågældende medlemsstat
"konsoliderende tilsynsmyndighed": en kompetent myndighed med ansvar for gennemførelse af tilsyn på et konsolideret grundlag i overensstemmelse med artikel 111 i direktiv 2013/36/EU
"tilladelse": en fra myndighederne hidrørende akt, uanset formen, som medfører ret til at drive virksomhed
"hjemland": den medlemsstat, hvor et institut er blevet meddelt tilladelse
"værtsland": den medlemsstat, hvor et institut har en filial eller leverer tjenesteydelser
"ESCB-centralbanker": de nationale centralbanker, der er medlemmer af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), og Den Europæiske Centralbank (ECB)
"centralbanker": ESCB-centralbanker og centralbanker i tredjelande
"konsolideret situation": den situation, der følger af anvendelsen af bestemmelserne i denne forordnings første del, afsnit II, kapitel 2, på et institut, som om dette institut sammen med en eller flere andre enheder udgjorde et enkelt institut
"konsolideret niveau": på basis af den konsoliderede situation
"delkonsolideret niveau": på basis af den konsoliderede situation for moderinstituttet, det finansielle holdingselskab eller det blandede finansielle holdingselskab, undtagen en undergruppe af enheder, eller på basis af den konsoliderede situation for et moderinstitut, et finansielt holdingselskab eller et blandet finansielt holdingselskab, der ikke er det øverste moderinstitut, finansielle holdingselskab eller blandede finansielle holdingselskab
"finansielle instrumenter":
en kontrakt, hvorved der oprettes et finansielt aktiv hos den ene part og en finansiel forpligtelse eller et egenkapitalinstrument hos den anden part
et instrument, som er nævnt i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF
et afledt finansielt instrument
et primært finansielt instrument
et kontantinstrument.
De instrumenter, der er anført i litra a), b) og c), er kun finansielle instrumenter, hvis deres værdi er afledt af prisen for et underliggende finansielt instrument eller et andet underliggende aktiv, en sats eller et indeks
"startkapital": størrelsen og arten af det kapitalgrundlag, der er omhandlet i artikel 12 i direktiv 2013/36/EU
"operationel risiko": risiko for tab som følge af mangelfulde eller svigtende interne procedurer, menneskelige fejl og systemfejl eller som følge af eksterne hændelser, inklusive juridiske risici
"udvandingsrisiko": risikoen for, at en fordring mindskes gennem kontantlån eller andre typer lån til låntager
"sandsynlighed for misligholdelse" eller "PD": sandsynligheden for, at en modpart over et tidsrum på et år misligholder sine forpligtelser
"tab givet misligholdelse" eller "LGD": tabet ved en eksponering som følge af modpartens misligholdelse i forhold til det udestående tilgodehavende ved misligholdelsen
"konverteringsfaktor": forholdet mellem det ikkeudnyttede engagement på det aktuelle tidspunkt, som der kan blive trukket på, og som derfor ville blive et udestående tilgodehavende i tilfælde af misligholdelse, og det ikkeudnyttede engagement på det aktuelle tidspunkt, idet størrelsen af engagementet bestemmes ud fra den meddelte grænse, medmindre den ikkemeddelte grænse er højere
"kreditrisikoreduktion": en teknik, et institut anvender for at mindske kreditrisikoen ved en eller flere af sine eksponeringer
"finansieret kreditrisikoafdækning": en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et instituts eksponering er baseret på instituttets ret til – i tilfælde af modpartens misligholdelse, eller hvis en af de øvrige nærmere angivne kredithændelser, der vedrører modparten, indtræffer – at realisere eller overføre eller erhverve eller tilbageholde visse aktiver eller beløb eller at mindske eksponeringens størrelse til eller erstatte dette beløb med forskellen mellem eksponeringens størrelse og størrelsen af fordringen på instituttet
"ufinansieret kreditrisikoafdækning": en teknik til kreditrisikoreduktion, hvor reduktionen af kreditrisikoen ved et instituts eksponering skyldes tredjemands forpligtelse til at betale et beløb i tilfælde af låntagers misligholdelse eller andre nærmere angivne kredithændelser
"kontantlignende instrument": et indskudsbevis, en obligation, herunder en dækket obligation eller ethvert andet ikkeefterstillet instrument, der er udstedt af et institut eller et investeringsselskab, og for hvilket instituttet eller investeringsselskabet allerede har modtaget fuld betaling, og som tilbagebetales uden betingelser af instituttet eller investeringsselskabet til dets nominelle værdi
"securitisering": en securitisering som defineret i artikel 2, nr. 1), i forordning (EU) 2017/2402
"securitiseringsposition": en securitiseringsposition som defineret i artikel 2, nr. 19), i forordning (EU) 2017/2402
"resecuritisering": en resecuritisering som defineret i artikel 2, nr. 4), i forordning (EU) 2017/2402
"resecuritiseringsposition": eksponering mod en resecuritisering
"kreditforbedring": et ved aftale indgået arrangement, hvorved en positions kreditkvalitet i forbindelse med en securitisering forbedres i forhold til, hvad den ville have været, hvis der ikke var sket en kreditforbedring, herunder forbedringer via flere lavere rangerende trancher i forbindelse med securitisering eller andre typer kreditrisikoafdækning
"securitiseringsenhed med særligt formål" eller "SSPE": en securitiseringsenhed med særligt formål eller SSPE som defineret i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) 2017/2402
"tranche": en tranche som defineret i artikel 2, nr. 6), i forordning (EU) 2017/2402
"opgørelse til markedsværdi": værdiansættelse af positionerne til lettilgængelige slutkurser fra uafhængige kilder, herunder vekselkurser, skærmkurser eller noteringer fra flere uafhængige og velrenommerede mæglere
"opgørelse til modelværdi": en værdiansættelse, som skal benchmarkes, ekstrapoleres eller på anden vis beregnes ud fra et eller flere markedsinput
"uafhængig kurskontrol": en proces, hvorved markedskurser eller modelværdier regelmæssigt kontrolleres for nøjagtighed og uafhængighed
"justeret kapitalgrundlag":
med henblik på anden del, afsnit III, summen af følgende:
kernekapital som omhandlet i artikel 25 uden anvendelse af fradraget i artikel 36, stk. 1, litra k), nr. i)
supplerende kapital som omhandlet i artikel 71, der udgør højst en tredjedel af kernekapitalen beregnet i henhold til nærværende litras nr. i)
"anerkendte børser": en børs, der opfylder alle følgende betingelser:
den er et reguleret marked eller et tredjelandsmarked, der anses for at svare til et reguleret marked efter proceduren i artikel 25, stk. 4, litra a), i direktiv 2014/65/EU
Den har en clearingordning, hvorved der til de i bilag II nævnte kontrakter stilles daglige margenkrav, som efter de kompetente myndigheders opfattelse yder en tilstrækkelig beskyttelse
"skønsmæssige pensionsydelser": forhøjede pensionsydelser, som et institut på grundlag af skøn tildeler en medarbejder som en del af dennes variable lønpakke, og som ikke omfatter opsparede ydelser, som en medarbejder er blevet tildelt i henhold til virksomhedens pensionsordning
"belåningsværdi": en fast ejendoms værdi som fastsat gennem en forsigtig vurdering af de fremtidige salgsmuligheder under hensyn til bl.a. ejendommens holdbarhed på lang sigt, de almindelige og de lokale markedsforhold, ejendommens nuværende brug og alternative anvendelsesmuligheder
"beboelsesejendom": en ejendom, der er beboet af ejeren eller lejeren af ejendommen. Beboelsesejendomme omfatter retten til at bebo en lejlighed i en andelsboligforening beliggende i Sverige
"markedsværdi": for fast ejendom det skønnede beløb, som ejendommen kan handles til på værdiansættelsesdatoen ved en uafhængig transaktion mellem en interesseret køber og en interesseret sælger efter passende markedsføring, hvor parterne hver især har handlet på et velinformeret grundlag med forsigtighed og uden at være under tvang
"gældende regnskabsregler": de regnskabsstandarder, som instituttet er omfattet af i medfør af forordning (EF) nr. 1606/2002 eller direktiv 86/635/EØF
"etårig misligholdelsesfrekvens": forholdet mellem antallet af misligholdelser i en periode, som begynder et år før en dato T, og antallet af låntagere, der er klassificeret i denne risikogruppe eller pulje et år forud for denne dato
"spekulativ finansiering af fast ejendom": lån til erhvervelse af eller byggemodning af eller opførelse på jord i forbindelse med fast ejendom eller af og i forbindelse med sådan ejendom med henblik på videresalg med fortjeneste
"handelsfinansiering": finansiering, herunder garantier, i tilknytning til udveksling af varer og tjenesteydelser ved hjælp af finansielle produkter med fast kortfristet løbetid, normalt på under et år uden automatisk fornyelse
"offentligt støttet eksportkredit": lån eller kreditter til finansiering af eksport af varer og tjenesteydelser, for hvilke et officielt eksportkreditagentur stiller garanti eller yder forsikring eller direkte finansiering
"genkøbsaftale" og "omvendt genkøbsaftale": en aftale, hvorefter et institut eller dets modpart overdrager værdipapirer eller råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende værdipapirer eller råvarer, når garantien gives af en anerkendt børs, der er indehaver af rettighederne til værdipapirerne eller råvarerne, og når aftalen ikke giver et institut mulighed for at overdrage eller pantsætte et bestemt værdipapir eller en bestemt råvare til mere end en modpart ad gangen og samtidig forpligter sig til at tilbagekøbe dem, eller andre værdipapirer eller råvarer af samme type til en nærmere angiven pris på et senere tidspunkt, der er eller bliver nærmere angivet af overdrageren, idet der er tale om en genkøbsaftale for det institut, der sælger værdipapirerne eller råvarerne, og en omvendt genkøbsaftale for det institut, der køber dem
"genkøbstransaktion": enhver transaktion, der er omfattet af en genkøbsaftale eller en omvendt genkøbsaftale
"simpel genkøbsaftale": en genkøbstransaktion af et enkelt aktivt eller lignende ikkekomplekst aktiv i modsætning til en kurv af aktiver
"positioner, der besiddes med handelshensigt":
positioner i finansielle instrumenter, som et institut indehaver for egen regning, og positioner baseret på kundebetjening og opgørelse til markedsværdi
positioner, som indehaves med henblik på videresalg på kort sigt
positioner, som besiddes med henblik på at få fordel af faktiske eller forventede kortsigtede forskelle mellem købs- og salgspriser eller af andre pris- eller renteændringer
"handelsbeholdning": alle positioner i finansielle instrumenter og råvarer, som instituttet besidder med henblik på videresalg eller for at afdække positioner, der besiddes med handelshensigt, jf. artikel 104
"multilateral handelsfacilitet": en multilateral handelsfacilitet som defineret i artikel 4, nr. 15), i direktiv 2004/39/EF
"kvalificerende central modpart" eller "QCCP": en central modpart, der ◄ enten er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. 648/2012, eller som er anerkendt i overensstemmelse med artikel 45 i nævnte forordning
"misligholdelsesfond": en fond oprettet af en central modpart i overensstemmelse med artikel 42 i forordning (EU) nr. 648/2012 og anvendt i overensstemmelse med artikel 45 i nævnte forordning
"indbetalt bidrag til en CCP's misligholdelsesfond": et bidrag til en CCP's misligholdelsesfond, som et institut har indbetalt
"handelseksponering": et clearingmedlems eller en kundes nuværende eksponering, herunder variationsmargen, som clearingmedlemmet har til gode, men endnu ikke har modtaget, og enhver potentiel fremtidig eksponering mod en CCP som følge af kontrakter og transaktioner som anført i artikel 301, stk. 1, litra a), b) og c), samt initialmargen
"reguleret marked": et reguleret marked som defineret i artikel 4, nr. 14) i direktiv 2004/39/EF
"gearing": den relative størrelse af et instituts aktiver, ikkebalanceførte forpligtelser og eventualforpligtelser, der betales eller stilles som sikkerhed, herunder forpligtelser i forbindelse med modtagne midler, indgåede forpligtelser, derivater eller genkøbsaftaler, men ikke forpligtelser, som kun kan opfyldes ved likvidation af et institut, sammenlignet med instituttets kapitalgrundlag
"risiko for overdreven gearing": risiko som resultat af et instituts sårbarhed som følge af gearing eller mulig gearing, som kan kræve uforudsete korrigerende foranstaltninger i dets forretningsplan, herunder nødsalg af aktiver, som vil kunne medføre tab eller justeringer i værdien af dets resterende aktiver
"kreditrisikojustering": størrelsen af specifikke og generelle hensættelser til dækning af tab på udlån for kreditrisici, som er anerkendt i instituttets årsregnskab i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler
"intern afdækning": en position, der i væsentlig udstrækning dækker komponentrisikoelementerne mellem en position i handelsbeholdningen og én eller flere positioner uden for handelsbeholdningen eller mellem to handelsenheder
"referenceforpligtelse": en forpligtelse, der anvendes til at bestemme et kreditderivats kontante afregningsværdi
"eksternt kreditvurderingsinstitut" eller "ECAI": et kreditvurderingsbureau, som er registreret eller godkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1060/2009 af 16. september 2009 om kreditvurderingsbureauer ( 13 ), eller en centralbank, som udsteder kreditvurderinger, der er undtaget fra anvendelsen af forordning (EF) nr. 1060/2009
"Udpeget ECAI" betyder et ECAI, der er udpeget af et institut
"akkumuleret anden totalindkomst": det samme som i international regnskabsstandard (IAS) 1, jf. forordning (EF) nr. 1606/2002
"kernekapital": kernekapital som defineret i artikel 88 i direktiv 2009/138/EF
"kernekapitalposter i forsikringsselskaber": kernekapitalposter i virksomheder, som er omfattet af direktiv 2009/138/EF, når disse poster klassificeres som tier 1-kapital i overensstemmelse med artikel 94, stk. 1, i nævnte direktiv
"hybride kernekapitalposter i forsikringsselskaber": kernekapitalposter i virksomheder, som er omfattet af direktiv 2009/138/EF, når disse poster klassificeres som tier 1-kapital i overensstemmelse med artikel 94, stk. 1, i nævnte direktiv, og indregningen af disse poster er begrænset af de delegerede retsakter, der vedtages i henhold til nævnte direktivs artikel 99
"supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber": kernekapitalposter i virksomheder, som er omfattet af direktiv 2009/138/EF, når disse poster klassificeres som tier 2-kapital i overensstemmelse med artikel 94, stk. 2, i nævnte direktiv
"resterende supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber": kernekapitalposter i virksomheder, som er omfattet af direktiv 2009/138/EF, når disse poster klassificeres som tier 3-kapital i overensstemmelse med artikel 94, stk. 3, i nævnte direktiv
"udskudte skatteaktiver": den samme som i de gældende regnskabsregler
"udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet": udskudte skatteaktiver, hvis fremtidige værdi kun kan realiseres, såfremt instituttet genererer skattemæssigt overskud i fremtiden
"udskudte skatteforpligtelser": det samme som i de gældende regnskabsregler
"aktiver i ydelsesbaseret pensionskasse": aktiver i en ydelsesbaseret pensionskasse eller ordning opgjort efter fradrag af samme pensionskasses eller -ordnings forpligtelser
"udlodninger": udbetaling af udbytte eller rente under enhver form
"finansiel virksomhed": det samme som i artikel 13, nr. 25), litra b) og d), i direktiv 2009/138/EF
"midler til dækning af generelle kreditinstitutrisici": det samme som i artikel 38 i direktiv 86/635/EØF
"goodwill": det samme som i de gældende regnskabsregler
"indirekte besiddelse": enhver eksponering mod en mellemliggende enhed, der er eksponeret mod kapitalinstrumenter udstedt af en enhed i den finansielle sektor, hvor en eventuel permanent nedskrivning af de kapitalinstrumenter, der er udstedt af enheden i den finansielle sektor, ville påføre instituttet et tab, der ikke ville være væsentligt forskelligt fra det tab, som instituttet ville lide i tilfælde af en direkte besiddelse af de kapitalinstrumenter, som er udstedt af enheden i den finansielle sektor
"immaterielle aktiver": det samme som i de gældende regnskabsregler, og de omfatter goodwill
"andre kapitalinstrumenter": kapitalinstrumenter, som er udstedt af enheder i den finansielle sektor, og som ikke kan klassificeres som egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter, supplerende kapitalinstrumenter, kernekapitalposter i forsikringsselskaber, hybride kernekapitalposter i forsikringsselskaber, supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber eller resterende supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber
"andre reserver": reserver, jf. de gældende regnskabsregler, som skal oplyses i henhold til den gældende regnskabsstandard med fradrag af de beløb, der allerede indgår i akkumuleret anden totalindkomst eller overført resultat
"kapitalgrundlag": summen af kernekapital og supplerende kapital
"kapitalgrundlagsinstrumenter": kapitalinstrumenter, som udstedes af instituttet, og som kan klassificeres som egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter
"minoritetsinteresse": den egentlige kernekapital i et datterselskab af et institut, der er tillagt andre fysiske eller juridiske personer end dem, der er omfattet af konsolideringsreglerne for instituttet
"overskud": det samme som i de gældende regnskabsregler
"krydsejerskab": et instituts besiddelse af kapitalgrundlagsinstrumenter eller andre kapitalinstrumenter udstedt af enheder i den finansielle sektor, når disse enheder også besidder kapitalgrundlagsinstrumenter udstedt af instituttet
"overført resultat": fremført driftsresultat opgjort som det endelige overskud eller tab i henhold til de gældende regnskabsregler
"overkurs ved emission": det samme som i de gældende regnskabsregler
"midlertidige forskelle": det samme som i de gældende regnskabsregler
"syntetisk besiddelse": et instituts investering i et finansielt instrument, hvis værdi er direkte knyttet til værdien af de kapitalinstrumenter, som udstedes af en enhed i den finansielle sektor
"krydsgarantiordning": en ordning, der opfylder samtlige følgende betingelser:
Institutterne er omfattet af samme institutsikringsordning som omhandlet i artikel 113, stk. 7, eller er fast tilknyttet med et net til et centralt organ
Institutterne er fuldt konsoliderede i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, litra b), c) og d), eller artikel 1, stk. 2, i direktiv 83/349/EØF og er omfattet af tilsynet på konsolideret niveau med det institut, der er moderinstitut i en medlemsstat i henhold til første del, afsnit II, kapitel 2 i denne forordning, og underlagt et kapitalgrundlagskrav.
Moderinstituttet i en medlemsstat og datterselskaberne er etableret i samme medlemsstat og er underlagt samme kompetente myndighed med hensyn til tilladelser og tilsyn.
Moderinstituttet i en medlemsstat og datterselskaberne har indgået en kontraktmæssig eller vedtægtsmæssig ansvarsordning, der beskytter disse institutter og navnlig sikrer deres likviditet og solvens med henblik på at undgå konkurs, hvis det bliver nødvendigt.
Der er etableret ordninger, der kan sikre øjeblikkelig tilvejebringelse af finansielle midler i form af kapital og likviditet, hvis det bliver nødvendigt under den kontraktmæssige eller vedtægtsmæssige ansvarsordning, der er omhandlet i litra d).
Den kompetente myndighed kontrollerer regelmæssigt, om de i litra d) og e) omhandlede ordninger er fyldestgørende.
Minimumsopsigelsesfristen for et datterselskabs frivillige udtræden af ansvarsordningen er ti år.
Den kompetente myndighed har beføjelse til at forbyde et datterselskabs frivillige udtræden af ansvarsordningen
"elementer, der kan udloddes": resultatet for det sidst afsluttede regnskabsår med tillæg af overført overskud samt af anvendelige reserver til dette formål inden udlodninger til indehavere af kapitalgrundlagsinstrumenter og med fradrag af overført underskud, af overskud, der i henhold til EU-retten eller national ret eller instituttets vedtægtsmæssige bestemmelser ikke kan udloddes, samt af beløb henlagt til reserver, som ikke kan udloddes i overensstemmelse med national lovgivning eller instituttets vedtægter, i hvert tilfælde med hensyn til den specifikke kategori af kapitalgrundlagsinstrumenter, som EU-retten, national ret, institutternes vedtægtsmæssige bestemmelser eller vedtægterne vedrører, idet disse overskud, underskud og reserver fastsættes på grundlag af instituttets særskilte regnskab og ikke på grundlag af det konsoliderede regnskab
"administrationsselskab": et administrationsselskab som defineret i artikel 2, nr. 13), i forordning (EU) 2017/2402.
"afviklingsmyndighed": en afviklingsmyndighed som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 18), i direktiv 2014/59/EU
"relevant tredjelandsmyndighed": en tredjelandsmyndighed som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 90), i direktiv 2014/59/EU
"afviklingsenhed": en afviklingsenhed som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 83a), i direktiv 2014/59/EU
"afviklingskoncern": en afviklingskoncern som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 83b), i direktiv 2014/59/EU
"globalt systemisk vigtigt institut" eller "G-SII": et G-SII, der er udpeget i henhold til artikel 131, stk. 1 og 2, i direktiv 2013/36/EU
"globalt systemisk vigtigt tredjelandsinstitut" eller "tredjelands-G-SII": en global systemisk vigtig bankkoncern eller bank (G-SIB'er), som ikke er et G-SII, og som er opført på den regelmæssigt ajourførte liste over G-SIB'er, der offentliggøres af Rådet for Finansiel Stabilitet
"væsentligt datterselskab": et datterselskab, som på individuelt eller konsolideret niveau opfylder en af følgende betingelser:
datterselskabet besidder mere end 5 % af de konsoliderede risikovægtede aktiver i det oprindelige moderselskab
datterselskabet genererer mere end 5 % af det oprindelige moderselskabs samlede driftsindtægter
datterselskabets samlede eksponeringsmål, jf. nærværende forordnings artikel 429, stk. 4, udgør mere end 5 % af det konsoliderede samlede eksponeringsmål for det oprindelige moderselskab;
med henblik på fastlæggelse af det væsentlige datterselskab, hvor artikel 21b, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU finder anvendelse, tæller de to mellemliggende moderselskaber i Unionen som et enkelt datterselskab på grundlag af deres konsoliderede situation
"G-SII-enhed": en enhed med status som juridisk person, som er et G-SII eller en del af et G-SII eller et tredjelands-G-SII
"bail-in-værktøj": bail-in-værktøj som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 57), i direktiv 2014/59/EU
"koncern": en gruppe af selskaber, hvoraf mindst ét er et institut, og som består af et moderselskab og dets datterselskaber eller af selskaber, som er indbyrdes forbundet, jf. artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU ( 14 )
"værdipapirfinansieringstransaktion": en genkøbstransaktion, en udlåns- eller indlånstransaktion i værdipapirer eller råvarer eller en margenudlånstransaktion
"initialmargen" eller "IM": sikkerhedsstillelse, bortset fra variationsmargen, fra eller til en enhed med henblik på at dække den nuværende og potentielle fremtidige eksponering som følge af en transaktion eller en portefølje af transaktioner i den periode, der er nødvendig for at afvikle disse transaktioner eller igen afdække deres markedsrisiko efter modpartens misligholdelse af transaktionen eller porteføljen af transaktioner
"markedsrisiko": risiko for tab på grund af udsving i markedspriser, herunder i valutakurser eller råvarepriser
"valutakursrisiko": risiko for tab på grund af udsving i valutakurser
"råvarerisiko": risiko for tab på grund af udsving i råvarepriser
"handelsenhed": en velidentificeret gruppe af dealere, som instituttet har etableret til i fællesskab at forvalte en portefølje af positioner i handelsbeholdningen i overensstemmelse med en veldefineret og konsistent forretningsstrategi og under den samme risikostyringsstruktur
"lille og ikkekomplekst institut": et institut, der opfylder alle følgende betingelser:
det er ikke et stort institut
den samlede værdi af dets aktiver på individuelt niveau eller, hvis det er relevant, på konsolideret niveau i overensstemmelse med denne forordning og direktiv 2013/36/EU er i gennemsnit lig med eller lavere end en tærskel på 5 mia. EUR i perioden på fire år umiddelbart forud for den indeværende årlige indberetningsperiode. Medlemsstaterne kan sænke denne tærskel
det er ikke underlagt forpligtelser eller er underlagt forenklede forpligtelser med hensyn til genopretnings- og afviklingsplanlægning i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 2014/59/EU
dets handelsbeholdningsaktiviteter er klassificeret som mindre i henhold til artikel 94, stk. 1
den samlede værdi af dets derivatpositioner, der besiddes med handelshensigt, overstiger ikke 2 % af dets samlede balanceførte og ikkebalanceførte aktiver, og den samlede værdi af dets samlede derivatpositioner overstiger ikke 5 %, idet begge værdier beregnes i henhold til artikel 273a, stk. 3
mere end 75 % af både instituttets konsoliderede samlede aktiver og passiver, i begge tilfælde eksklusive koncerninterne eksponeringer, vedrører aktiviteter med modparter beliggende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
instituttet anvender ikke interne modeller til at opfylde de tilsynsmæssige krav i henhold til denne forordning, bortset fra datterselskaber, der anvender interne modeller udarbejdet på koncernniveau, såfremt koncernen er omfattet af oplysningskravene i artikel 433a eller 433c på konsolideret niveau
instituttet har ikke over for den kompetente myndighed gjort indsigelse mod at blive klassificeret som et lille og ikkekomplekst institut
den kompetente myndighed har på grundlag af en analyse af instituttets størrelse, forbundethed, kompleksitet eller risikoprofil ikke besluttet, at det ikke kan anses for et lille og ikkekomplekst institut
"stort institut": et institut, der opfylder en af følgende betingelser:
det er et G-SII
det er blevet udpeget som et andet systemisk vigtigt institut ("O-SII") i henhold til artikel 131, stk. 1 og 3, i direktiv 2013/36/EU
det er i den medlemsstat, hvor det er etableret, et af de tre største institutter målt på den samlede værdi af dets aktiver
den samlede værdi af dets aktiver på individuelt niveau eller, hvis det er relevant, på grundlag af dets konsoliderede situation i overensstemmelse med denne forordning og direktiv 2013/36/EU er lig med eller større end 30 mia. EUR
"stort datterselskab": et datterselskab, der klassificeres som et stort institut
"ikkebørsnoteret institut": et institut, som ikke har udstedt værdipapirer, der er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, jf. artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EU
"rapport": med henblik på ottende del en rapport som omhandlet i artikel 4 og 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF ( 15 ).
"råvare- og emissionskvotehandler": en virksomhed, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til råvarederivater eller råvarederivataftaler som omhandlet i punkt 5), 6), 7), 9) og 10), derivater af emissionskvoter som omhandlet i punkt 4) eller emissionskvoter som omhandlet i punkt 11), i afsnit C, i bilag I til direktiv 2014/65/EU.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 5
Definitioner, der specifikt gælder for kapitalkravene i relation til kreditrisci
Med henblik på tredje del, afsnit II forstås ved:
1) |
"eksponering" : en aktivpost eller en ikkebalanceført post |
2) |
"tab" : økonomisk tab, herunder virkningerne af væsentlige diskonteringer og væsentlige direkte og indirekte omkostninger i tilknytning til inddrivelser i forbindelse med instrumentet |
3) |
"forventet tab" eller "EL" : det beløb, der forventes tabt i forbindelse med en eksponering som følge af modpartens potentielle misligholdelse eller udvanding over en etårig periode, i forhold til det misligholdte tilgodehavende |
AFSNIT II
NIVEAU FOR ANVENDELSE AF KRAVENE
KAPITEL 1
Anvendelse af kravene på individuelt niveau
Artikel 6
Generelle principper
Væsentlige datterselskaber af et tredjelands-G-SII skal overholde artikel 92b på individuelt niveau, såfremt de opfylder alle følgende betingelser:
de er ikke afviklingsenheder
de har ikke datterselskaber
de er ikke datterselskaber af et moderinstitut i Unionen.
Uanset dette stykkes første afsnit skal de institutter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1a, overholde artikel 437a og artikel 447, litra h), på individuelt niveau.
Institutter overholder bestemmelserne i denne forordnings sjette del og i artikel 430, stk. 1, litra d), på individuelt niveau.
Følgende institutter er ikke forpligtet til at overholde nærværende forordnings denne forordnings artikel 413, stk. 1, og tilhørende indberetningskrav vedrørende likviditet fastsat i nærværende forordnings del syv A:
institutter, der også er meddelt tilladelse i henhold til artikel 14 i forordning (EU) nr. 648/2012
institutter, der også er meddelt tilladelse i henhold til artikel 16 og artikel 54, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 ( 16 ), forudsat at de ikke foretager nogen væsentlige løbetidsændringer, og
institutter, der er udpeget i henhold til artikel 54, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 909/2014, forudsat at:
deres aktiviteter er begrænset til levering af bankmæssige tjenesteydelser som omhandlet i afsnit C i bilaget til nævnte forordning, til værdipapircentraler, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 16 i nævnte forordning, og
de ikke foretager nogen væsentlige løbetidsændringer.
Artikel 7
Undtagelse fra anvendelsen af kravene på individuelt niveau
De kompetente myndigheder kan undlade at anvende artikel 6, stk. 1, på et instituts datterselskab, hvis både datterselskabet og instituttet er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn i den pågældende medlemsstat, og datterselskabet er omfattet af det konsoliderede tilsyn med det institut, som er moderselskabet, og samtlige følgende betingelser er opfyldt for at sikre, at kapitalgrundlaget er korrekt fordelt mellem moderselskabet og datterselskabet:
Der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for moderselskabets hurtige overførsel af kapitalgrundlagsmidler eller tilbagebetaling af forpligtelser.
Enten godtgør moderselskabet over for den kompetente myndighed, at datterselskabet forvaltes på forsvarlig vis, og afgiver erklæring om, at det med tilladelse fra den kompetente myndighed stiller garanti for de engagementer, som datterselskabet indgår, eller risiciene i datterselskabet er ubetydelige.
Moderselskabets procedurer for risikoevaluering, -måling og -kontrol omfatter datterselskabet.
Moderselskabet besidder mindst 50 % af de stemmerettigheder, der er knyttet til kapitalandelene i datterselskabet, eller har ret til at udpege eller afsætte et flertal af medlemmerne af datterselskabets ledelsesorgan.
De kompetente myndigheder kan undlade at anvende artikel 6, stk. 1, på et moderinstitut i en medlemsstat, når instituttet er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn i den pågældende medlemsstat, og det er omfattet af det konsoliderede tilsyn, og såfremt samtlige følgende betingelser er opfyldt for at sikre, at kapitalgrundlaget er korrekt fordelt mellem moderselskabet og datterselskaberne:
Der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for hurtig overførsel af kapitalgrundlagsmidler eller tilbagebetaling af forpligtelser til moderinstituttet i en medlemsstat.
De relevante procedurer for risikoevaluering, -måling og -kontrol i det konsoliderede tilsyn omfatter moderselskabet i en medlemsstat.
Den kompetente myndighed, der anvender dette stykke, underretter de kompetente myndigheder i alle de andre medlemsstater.
Artikel 8
Undtagelse fra anvendelsen af likviditetskravene på individuelt niveau
De kompetente myndigheder kan helt eller delvis undlade at anvende sjette del på et institut og på alle eller nogle af dets datterselskaber i Unionen og føre tilsyn med dem som en enkelt likviditetsundergruppe, hvis de opfylder samtlige følgende betingelser:
Moderinstituttet på konsolideret niveau eller et datterinstitut på delkonsolideret niveau opfylder kravene i sjette del.
Moderinstituttet på konsolideret niveau eller datterinstituttet på delkonsolideret niveau overvåger og kontrollerer til enhver tid likviditetspositionerne i alle gruppens eller undergruppens institutter, som er omfattet af undtagelsen, kontrollerer til enhver tid finansieringspositionerne i alle gruppens eller undergruppens institutter, såfremt der undtages fra kravet til net stable funding ratio (NSFR) som fastsat i sjette del, afsnit IV, og sikrer, at alle disse institutter råder over tilstrækkelig likviditet og stabil finansiering, såfremt der undtages fra NSFR-kravet som fastsat i sjette del, afsnit IV
Institutterne har på en for de kompetente myndigheder tilfredsstillende måde indgået kontrakter om fri overførsel af midler mellem hinanden for at kunne indfri deres individuelle og fælles forpligtelser, efterhånden som de forfalder.
Der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for opfyldelse af de i litra c) omtalte kontrakter.
Senest den 1. januar 2014 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om eventuelle juridiske hindringer for anvendelsen af litra c) og opfordres til, hvis det er hensigtsmæssigt, at fremsætte et lovgivningsforslag senest den 31. december 2015 om den eller de hindringer, der bør fjernes.
Er institutterne i likviditetsundergruppen meddelt tilladelse i flere medlemsstater, finder stk. 1 kun anvendelse efter gennemførelse af proceduren i artikel 21 og kun på de institutter, hvis kompetente myndigheder kan godkende følgende:
deres vurdering af, hvorvidt strategien for og behandlingen af likviditetsrisikoen opfylder betingelserne i artikel 86 i direktiv 2013/36/EU i hele likviditetsundergruppen
fordelingen og placeringen af og ejerforholdet til de krævede likvide aktiver, som den enkelte likviditetsundergruppe skal besidde, såfremt der undtages fra kravet til likviditetsdækningsgrad (LCR) som defineret i den delegerede retsakt som omhandlet i artikel 460, stk. 1, og fordelingen og placeringen af tilgængelig stabil finansiering i den pågældende likviditetsundergruppe, såfremt der undtages fra NSFR-kravet som fastsat i sjette del, afsnit IV
fastsættelsen af mindstebeholdningerne af likvide aktiver, som skal besiddes af de institutter, der undtages fra LCR-kravet som defineret i den delegerede retsakt som omhandlet i artikel 460, stk. 1, og fastsættelsen af mindstebeholdningerne af tilgængelig stabil finansiering, som skal besiddes af de institutter, der undtages fra NSFR-kravet som fastsat i sjette del, afsnit IV
behovet for strengere parametre end dem, der er fastsat i sjette del
en ubegrænset udveksling af fuldstændige oplysninger mellem de kompetente myndigheder
en fuld forståelse af følgerne af en sådan undtagelse.
Artikel 9
Individuel konsolideringsmetode
Artikel 10
Undtagelser for institutter, som er fast tilknyttet et centralt organ
De kompetente myndigheder kan i overensstemmelse med national lovgivning helt eller delvis undtage et eller flere institutter, der er beliggende i samme medlemsstat, og som er fast tilknyttet et centralt organ, der kontrollerer dem, og som er etableret i samme medlemsstat, fra kravene i denne forordnings anden til ottende del og i kapitel 2 i forordning (EU) 2017/2402, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Det centrale organ og de tilsluttede institutter hæfter solidarisk for deres forpligtelser, eller de tilsluttede institutters forpligtelser garanteres fuldt ud af det centrale organ.
Det centrale organs og samtlige tilsluttede institutters solvens og likviditet kontrolleres i deres helhed på grundlag af institutternes konsoliderede regnskaber.
Det centrale organs ledelse er bemyndiget til at give instrukser til de tilknyttede institutters ledelse.
Medlemsstaterne kan fastholde og gøre brug af gældende national lovgivning om anvendelse af den i stk. 1 omhandlede undtagelse, så længe det ikke strider mod denne forordning eller direktiv 2013/36/EU.
KAPITEL 2
Konsolideringsregler
Artikel 10a
Anvendelse af tilsynskrav på konsolideret niveau, hvis investeringsselskaberne er moderselskaber
Med henblik på anvendelsen af dette kapitel betragtes investeringsselskaber som finansielle moderholdingselskaber i en medlemsstat eller finansielle moderholdingselskaber i Unionen, hvis sådanne investeringsselskaber er moderselskab for et institut eller for et investeringsselskab i henhold til nærværende forordning, som der henvises til i artikel 1, stk. 2 eller 5, i forordning (EU) 2019/2033.
Artikel 11
Generelt
For at sikre, at kravene i denne forordning anvendes på konsolideret niveau, finder udtrykkene »institut«, »moderinstitut i en medlemsstat«, »moderinstitut i Unionen« og »moderselskab« alt efter tilfældet også anvendelse på:
et finansielt holdingselskab eller et blandet finansielt holdingselskab, som er godkendt i henhold til artikel 21a i direktiv 2013/36/EU
et udpeget institut, der kontrolleres af et finansielt moderholdingselskab eller et blandet finansielt moderholdingselskab, såfremt et sådant moderselskab ikke kræver godkendelse i henhold til artikel 21a, stk. 4, i direktiv 2013/36/EU
et finansielt holdingselskab, blandet finansielt holdingselskab eller institut, der er udpeget i henhold til artikel 21a, stk. 6, litra d), i direktiv 2013/36/EU.
Den konsoliderede situation for et selskab, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit, litra b), er den konsoliderede situation for det finansielle moderholdingselskab eller det blandede finansielle moderholdingselskab, der ikke kræver godkendelse i henhold til artikel 21a, stk. 4, i direktiv 2013/36/EU. Den konsoliderede situation for et selskab, der er omhandlet i nærværende stykkes første afsnit, litra c), er den konsoliderede situation for dets finansielle moderholdingselskab eller blandede finansielle moderholdingselskab.
▼M8 —————
Kun moderselskaber i Unionen, der er væsentlige datterselskaber af tredjelands-G-SII'er og ikke er afviklingsenheder, skal overholde nærværende forordnings artikel 92b på konsolideret niveau i det omfang og på den måde, der er fastsat i nærværende forordnings artikel 18. Finder artikel 21b, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU anvendelse, overholder de to mellemliggende moderselskaber i Unionen, der i fællesskab er udpeget som et væsentligt datterselskab, hver især artikel 92b i nærværende forordning på grundlag af deres konsoliderede situation.
Moderinstitutter i Unionen overholder nærværende forordnings sjette del og artikel 430, stk. 1, litra d), på basis af deres konsoliderede situation, såfremt koncernen omfatter et eller flere kreditinstitutter eller investeringsselskaber, som er meddelt tilladelse til at levere de investeringsservices og -aktiviteter, der er omhandlet i afsnit A, punkt 3) og 6), i bilag I til direktiv 2014/65/EU.
Er der indrømmet en undtagelse i henhold til artikel 8, stk. 1-5, overholder institutterne og efter omstændighederne de finansielle holdingselskaber eller blandede finansielle holdingselskaber, som er del af en likviditetsundergruppe, nærværende forordnings sjette del og artikel 430, stk. 1, litra d), på konsolideret niveau eller på delkonsolideret niveau for likviditetsundergruppen.
Anvendelse af den i første afsnit omhandlede fremgangsmåde berører ikke det effektive tilsyn på konsolideret niveau og må hverken få uforholdsmæssige negative virkninger for det finansielle system eller dele heraf i andre medlemsstater eller i Unionen som helhed og ej heller udgøre eller skabe en hindring for det indre markeds funktion.
▼M8 —————
Artikel 12a
Konsolideret beregning for G-SII'er med flere afviklingsenheder
Hvis mindst to G-SII-enheder, der er en del af det samme G-SII, er afviklingsenheder eller tredjelandsenheder, der ville være afviklingsenheder, hvis de var etableret i Unionen, beregner dette G-SII's moderinstitut i Unionen værdien af kapitalgrundlaget og de nedskrivningsrelevante passiver, jf. artikel 92a, stk. 1, litra a):
for hver afviklingsenhed eller tredjelandsenhed, der ville være en afviklingsenhed, hvis den var etableret i Unionen
for moderinstituttet i Unionen, som om det var G-SII'ets eneste afviklingsenhed.
Den i første afsnit, litra b), omhandlede beregning foretages på grundlag af den konsoliderede situation for moderinstituttet i Unionen.
Afviklingsmyndighederne handler i overensstemmelse med artikel 45d, stk. 4, og artikel 45h, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU.
Artikel 13
Anvendelse af oplysningskravene på konsolideret niveau
Store datterselskaber af moderinstitutter i Unionen offentliggør oplysningerne i artikel 437, 438, 440, 442, 450, 451, 451a og 453 på individuelt niveau eller, hvis det er relevant i henhold til denne forordning og direktiv 2013/36/EU, på delkonsolideret niveau.
Stk. 1, andet afsnit, finder ikke anvendelse på datterselskaber af moderselskaber, der er etableret i et tredjeland, hvis disse datterselskaber anses for store datterselskaber.
Artikel 14
Anvendelse af kravene i artikel 5 i forordning (EU) 2017/2402 på konsolideret niveau
▼M9 —————
Artikel 18
Konsolideringsmetoder
Institutter, der skal opfylde kravene i artikel 92a eller 92b på konsolideret niveau, foretager med henblik på artikel 11, stk. 3a, fuld konsolidering af alle institutter og finansieringsinstitutter, som er deres datterselskaber i de relevante afviklingskoncerner.
De kompetente myndigheder bestemmer, om og hvordan der foretages konsolidering i følgende tilfælde:
når et institut efter de kompetente myndigheders opfattelse udøver betydelig indflydelse på et eller flere institutter eller finansieringsinstitutter, men ikke besidder kapitalinteresser eller har anden kapitaltilknytning til de pågældende institutter, og
når to eller flere institutter eller finansieringsinstitutter er underlagt fælles ledelse, uden at dette er fastlagt i en aftale eller i vedtægtsbestemmelser.
De kompetente myndigheder kan navnlig tillade eller foreskrive anvendelse af den metode, der er fastsat i artikel 22, stk. 7, 8 og 9, i direktiv 2013/34/EU. Anvendelsen af denne metode er dog ikke ensbetydende med, at de pågældende virksomheder omfattes af det konsoliderede tilsyn.
Uanset første afsnit kan de kompetente myndigheder tillade eller kræve, at institutter anvender en anden metode for sådanne datterselskaber eller kapitalinteresser, herunder den metode, der kræves i henhold til de gældende regnskabsregler, forudsat at:
instituttet ikke allerede anvender den indre værdis metode den 28. december 2020
det vil være en uforholdsmæssig stor byrde at anvende den indre værdis metode, eller den indre værdis metode ikke i tilstrækkelig grad afspejler de risici, som den i første afsnit omhandlede virksomhed udgør for instituttet, og
den anvendte metode ikke fører til fuld konsolidering eller pro rata-konsolidering af denne virksomhed.
De kompetente myndigheder kan kræve fuld konsolidering eller pro rata-konsolidering af et datterselskab eller en virksomhed, hvori et institut har kapitalinteresser, når dette datterselskab eller denne virksomhed ikke er et institut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
Virksomheden er ikke et forsikringsselskab, et tredjelandsforsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et tredjelandsgenforsikringsselskab, et forsikringsholdingselskab eller en virksomhed, som ikke er omfattet af direktiv 2009/138/EF, jf. artikel 4 i nævnte direktiv.
Der er en betydelig risiko for, at instituttet beslutter at yde finansiel støtte til denne virksomhed i stresssituationer, i mangel af eller ud over eventuelle kontraktlige forpligtelser til at yde en sådan støtte.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 19
Enheder, der er undtaget fra konsolideringsreglernes anvendelsesområde
Et institut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, som er et datterselskab af en virksomhed, hvori der besiddes kapitalinteresser, kan undtages fra konsolideringen, hvis de samlede aktiver og ikkebalanceførte poster i den pågældende virksomhed er mindre end det mindste af følgende to beløb:
10 mio. EUR
1 % af de samlede aktiver og ikkebalanceførte poster i moderselskabet eller den virksomhed, som besidder kapitalinteressen.
De kompetente myndigheder, der i henhold til artikel 111 i direktiv 2013/36/EU har til opgave at føre det konsoliderede tilsyn, kan i følgende tilfælde undlade at medtage et institut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, der er et datterselskab, eller i hvilket der besiddes kapitalinteresser, i konsolideringen:
Når den pågældende virksomhed er beliggende i et tredjeland, hvor der er juridiske hindringer for overførsel af de nødvendige oplysninger.
Når den pågældende virksomhed kun er af ringe betydning i forhold til formålene med tilsynet med institutter.
►C3 Når de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for det konsoliderede tilsyn, finder, at det ud fra formålene med tilsynet med institutter ville være uhensigtsmæssigt ◄ eller vildledende at foretage en konsolidering af den pågældende virksomheds finansielle situation.
Artikel 20
Fælles afgørelser om tilsynsmæssige krav
De kompetente myndigheder er i tæt samråd med hinanden
i forbindelse med ansøgningerne om de i henholdsvis artikel 143, stk. 1, artikel 151, stk. 4, og stk. 9, artikel 283, artikel 312, stk. 2, og artikel 363 omhandlede tilladelser, der indgives af et moderinstitut i Unionen og dets datterselskaber eller i fællesskab af datterselskaberne af et finansielt moderholdingselskab i Unionen eller blandet finansielt moderholdingselskab i Unionen, og der skal træffes afgørelse om, hvorvidt den tilladelse, der ansøges om, skal gives, og fastsættes eventuelle betingelser, som tilladelsen skal være underlagt
for at afgøre, om kriterierne for en specifik koncernintern behandling som omhandlet i artikel 422, stk. 9, og artikel 425, stk. 5, suppleret med EBA's reguleringsmæssige tekniske standarder omhandlet i artikel 422, stk. 10, og artikel 425, stk. 6, er opfyldt.
Ansøgningerne kan kun indgives til den konsoliderende tilsynsmyndighed.
Den i artikel 312, stk. 2, omhandlede ansøgning skal omfatte en beskrivelse af den metode, der anvendes til fordelingen af kapital til dækning af den operationelle risiko mellem koncernens forskellige enheder. I ansøgningen angives det, hvorvidt og hvordan virkningerne af diversificeringen vil blive medregnet i risikomålingssystemet.
De kompetente myndigheder bestræber sig for at nå frem til en fælles afgørelse inden for seks måneder om:
den i stk. 1, litra a), nævnte ansøgning
den i stk. 1, litra b), omhandlede vurdering af kriterier og afgørelse om specifik behandling.
Den fælles afgørelse skal foreligge i et dokument, der indeholder den fuldt begrundede afgørelse, og som fremsendes til ansøgeren af den i stk. 1 omhandlede kompetente myndighed.
Den i stk. 2 nævnte periode regnes fra:
den dato, hvor den konsoliderende tilsynsmyndighed modtager en fuldstændig ansøgning som nævnt i stk. 1, litra a). Den konsoliderende tilsynsmyndighed fremsender straks den fuldstændige ansøgning til de øvrige kompetente myndigheder
den dato, hvor de kompetente myndigheder modtager en af den konsoliderende tilsynsmyndighed udarbejdet rapport om forpligtelser inden for koncernen.
Afgørelsen skal foreligge i et dokument, der indeholder den fuldt begrundede afgørelse, og tage hensyn til de synspunkter og forbehold, som de øvrige kompetente myndigheder har fremsat i løbet af perioden på seks måneder.
Den konsoliderende tilsynsmyndighed giver moderinstituttet i Unionen, det finansielle moderholdingselskab i Unionen eller det blandede finansielle moderholdingselskab i Unionen og de øvrige kompetente myndigheder meddelelse om afgørelsen.
Har en af de pågældende kompetente myndigheder efter udløbet af perioden på seks måneder indbragt sagen for EBA i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010, udskyder den konsoliderende tilsynsmyndighed sin afgørelse om stk. 1, litra a) i nærværende artikel, og afventer den afgørelse, som EBA måtte vedtage i henhold til artikel 19, stk. 3, i nævnte forordning, og træffer sin afgørelse i overensstemmelse med EBA's afgørelse. Perioden på seks måneder anses for at være forligsfasen i nævnte forordnings forstand. EBA vedtager en afgørelse inden for en måned. Efter udløbet af perioden på seks måneder, eller efter at der er truffet en fælles afgørelse, kan sagen ikke indbringes for EBA.
Afgørelsen skal foreligge i et dokument, der indeholder den fuldt begrundede afgørelse, og tage hensyn til de synspunkter og forbehold, som de øvrige kompetente myndigheder har fremsat i løbet af perioden på seks måneder.
Afgørelsen fremsendes til den konsoliderende tilsynsmyndighed, som underretter moderinstituttet i Unionen, det finansielle moderholdingselskab i Unionen eller det blandede finansielle moderholdingselskab i Unionen.
Har den konsoliderende tilsynsmyndighed efter udløbet af perioden på seks måneder indbragt sagen for EBA i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010, udskyder den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsyn med datterselskabet på individuelt niveau, sin afgørelse om stk. 1, litra b) i nærværende artikel, og afventer den afgørelse, som EBA måtte vedtage i henhold til artikel 19, stk. 3, i nævnte forordning, og træffer sin afgørelse i overensstemmelse med EBA's afgørelse. Perioden på seks måneder anses for at være forligsfasen i nævnte forordnings forstand. EBA vedtager en afgørelse inden for en måned. Efter udløbet af perioden på seks måneder, eller efter at der er truffet en fælles afgørelse, kan sagen ikke indbringes for EBA.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 21
Fælles afgørelser om, på hvilket niveau likviditetskravene anvendes
Den fælles afgørelse skal foreligge inden for seks måneder efter den konsoliderende tilsynsmyndigheds fremsendelse af en rapport, som afgrænser enkelte likviditetsundergrupper på grundlag af kriterierne i artikel 8. I tilfælde af uenighed i løbet af perioden på seks måneder hører den konsoliderende tilsynsmyndighed efter anmodning fra en af de andre relevante kompetente myndigheder EBA. Den konsoliderende tilsynsmyndighed kan høre EBA på eget initiativ.
Ved den fælles afgørelse kan der også pålægges begrænsninger vedrørende placeringen af og ejerforholdet til de likvide aktiver og indføres minimumsbeløb for de likvide aktiver, som skal besiddes af de institutter, der er undtaget fra bestemmelserne i sjette del.
Den fælles afgørelse skal foreligge i et dokument, der indeholder den fuldt begrundede afgørelse, og som fremsendes af den konsoliderende tilsynsmyndighed til moderinstituttet for likviditetsundergruppen.
En kompetent myndighed kan dog i løbet af perioden på seks måneder for EBA indbringe spørgsmålet om, hvorvidt betingelserne i artikel 8, stk. 1, litra a)-d), er opfyldt. I dette tilfælde kan EBA foretage en ikkebindende mægling i overensstemmelse med artikel 31, litra c), i forordning (EU) nr. 1093/2010 og alle de pågældende kompetente myndigheder udskyder deres afgørelse, indtil den ikkebindende mægling er afsluttet. Når de kompetente myndigheder under mæglingen ikke til enighed inden for tre måneder, træffer hver kompetent myndighed, der er ansvarlig for det individuelle tilsyn, selv afgørelse under hensyntagen til forholdet mellem fordele og risici i den medlemsstat, hvor moderinstituttet er etableret, og forholdet mellem fordele og risici i den medlemsstat, hvor datterselskabet er etableret. Efter udløbet af perioden på seks måneder, eller efter at der er truffet en fælles afgørelse, kan sagen ikke indbringes for EBA.
Den i stk. 1 nævnte fælles afgørelse og de i nærværende stykkes andet afsnit nævnte afgørelser er bindende.
Artikel 22
Delkonsolidering i forbindelse med enheder i tredjelande
Artikel 23
Virksomheder i tredjelande
Med henblik på at foretage konsolideret tilsyn i overensstemmelse med dette kapitel finder betegnelserne investeringsselskab, kreditinstitut, finansieringsinstitut og institut også anvendelse på virksomheder etableret i tredjelande, som ville opfylde definitionerne af disse betegnelser i artikel 4, hvis de havde været etableret i Unionen.
Artikel 24
Værdiansættelse af aktiver og ikkebalanceførte poster
ANDEN DEL
KAPITALGRUNDLAG OG NEDSKRIVNINGSRELEVANTE PASSIVER
AFSNIT I
KAPITALGRUNDLAGSPOSTER
KAPITEL 1
Kernekapital
Artikel 25
Kernekapital
Et instituts kernekapital er summen af instituttets egentlige kernekapital og hybride kernekapital.
KAPITEL 2
Egentlig kernekapital
Artikel 26
Egentlige kernekapitalposter
Institutternes egentlige kernekapitalposter består af følgende:
kapitalinstrumenter, såfremt betingelserne i artikel 28 eller i givet fald artikel 29 er opfyldt
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte instrumenter
overført resultat
akkumuleret anden totalindkomst
andre reserver
midler til dækning af generelle kreditinstitutrisici.
De poster, der er omhandlet i litra c)-f), anerkendes kun som egentlige kernekapitalposter, når de af instituttet kan anvendes straks og uden begrænsning til dækning af risici eller tab på det tidspunkt, hvor sådanne indtræder.
For så vidt angår stk. 1, litra c), kan institutter kun med den kompetente myndigheds forudgående tilladelse medregne foreløbige overskud og overskud ved årets udgang i den egentlige kernekapital, før instituttet har truffet formel afgørelse om sit endelige overskud eller tab for året. Den kompetente myndighed giver tilladelse hertil, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Overskuddet er blevet verificeret af uafhængige personer, som er ansvarlige for revisionen af instituttets regnskaber.
Instituttet har godtgjort over for den kompetente myndighed, at de forventede udgifter eller udbytter er blevet fratrukket overskuddet.
En verificering af det foreløbige overskud og overskuddet ved årets udgang skal tilvejebringe passende sikkerhed for, at disse overskud er blevet evalueret i overensstemmelse med principperne i de gældende regnskabsregler.
Uanset første afsnit kan institutterne klassificere efterfølgende udstedelser af en form for egentlige kernekapitalinstrumenter, for hvilke de allerede har modtaget denne tilladelse, som egentlige kernekapitalinstrumenter, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
de bestemmelser, der regulerer disse efterfølgende udstedelser, er i det væsentlige de samme som de bestemmelser, der regulerer de udstedelser, for hvilke institutterne allerede har modtaget tilladelse
institutterne har meddelt disse efterfølgende udstedelser til de kompetente myndigheder i tilstrækkelig god tid inden deres klassificering som egentlige kernekapitalinstrumenter.
De kompetente myndigheder hører EBA, inden der gives tilladelse til nye former for kapitalinstrumenter, der skal klassificeres som egentlige kernekapitalinstrumenter. De kompetente myndigheder tager behørigt hensyn til EBA's udtalelse og, hvis de beslutter at afvige fra den, skal de henvende sig til EBA senest tre måneder efter datoen for modtagelsen af EBA's udtalelse med begrundelsen for at afvige fra den relevante udtalelse. Dette afsnit finder ikke anvendelse på de kapitalinstrumenter, der er omhandlet i artikel 31.
EBA opstiller, ajourfører og offentliggør på grundlag af oplysninger indsamlet hos de kompetente myndigheder en liste over alle de former for kapitalinstrumenter i hver medlemsstat, der kvalificerer som egentlige kernekapitalinstrumenter. I overensstemmelse med artikel 35 i forordning (EU) nr. 1093/2010 kan EBA indsamle alle de oplysninger i forbindelse med egentlige kernekapitalinstrumenter, som den anser for nødvendige for at fastslå, at kriterierne i artikel 28 eller efter omstændighederne artikel 29 i nærværende forordning i forbindelse med vedligeholdelse og ajourføring af den i dette afsnit omhandlede liste er overholdt.
EBA kan efter kontrollen i artikel 80, og hvis der foreligger tilstrækkelige beviser på, at de relevante kapitalinstrumenter ikke opfylder eller er ophørt med at opfylde kriterierne i artikel 28 eller efter omstændighederne artikel 29, beslutte ikke at tilføje disse instrumenter på den i fjerde afsnit omhandlede liste eller lade dem udgå af denne liste. EBA bekendtgør dette og henviser også til den relevante kompetente myndigheds holdning til sagen. Dette afsnit finder ikke anvendelse på de kapitalinstrumenter, der er omhandlet i artikel 31.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 27
Gensidige selskabers, andelsselskabers, sparekassers og lignende institutters kapitalinstrumenter i egentlig kernekapital
Egentlige kernekapitalposter omfatter ethvert kapitalinstrument udstedt af et institut i henhold til dets vedtægter, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet er af en type, som er defineret i gældende national lovgivning, og som efter de kompetente myndigheders vurdering kan klassificeres som et af følgende:
et gensidigt selskab
et andelsselskab
en sparekasse
et lignende institut
et kreditinstitut, som er 100 % ejet af et af de i nr. i)-iv) omhandlede institutter og har de kompetente myndigheders tilladelse til at anvende bestemmelserne i denne artikel, under forudsætning af og så længe 100 % af de udstedte ordinære aktier i kreditinstituttet ejes direkte eller indirekte af et af de i nævnte numre omhandlede institutter.
Betingelserne i artikel 28 eller i givet fald i artikel 29 er opfyldt.
Nævnte gensidige selskaber, andelsselskaber eller sparekasser, der i henhold til gældende national lovgivning er godkendt som sådanne før den 31. december 2012, klassificeres fortsat som sådanne med henblik på denne del, forudsat at de stadig opfylder kriterierne for denne godkendelse.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 28
Egentlige kernekapitalinstrumenter
Kapitalinstrumenter kvalificeres kun som egentlige kernekapitalinstrumenter, såfremt samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Instrumenterne er udstedt af instituttet med forudgående godkendelse af instituttets ejere, eller hvis den nationale lovgivning giver mulighed for det, af instituttets ledelsesorgan.
Instrumenterne er fuldt indbetalt, og erhvervelsen af ejendomsretten til disse instrumenter er ikke direkte eller indirekte finansieret af instituttet.
Instrumenterne opfylder samtlige følgende betingelser vedrørende deres klassificering:
De kvalificeres som kapital i henhold til artikel 22 i direktiv 86/635/EØF.
De er klassificeret som egenkapital i de gældende regnskabsregler.
De er klassificeret som aktiekapital for at fastslå, om der foreligger insolvens i henhold til balancen, når dette er relevant i henhold til national lovgivning om insolvens.
Instrumenterne er opført tydeligt og særskilt på balancen i regnskaberne for instituttet.
Instrumenterne er uamortisable.
Instrumenternes hovedstol reduceres eller indfries ikke, undtagen i et af følgende tilfælde:
instituttets likvidation
diskretionære genkøb af instrumenterne eller anden diskretionær måde til reducering af kapitalen, hvis instituttet har modtaget de kompetente myndigheders forudgående tilladelse i overensstemmelse med artikel 77.
I de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, er det hverken eksplicit eller implicit angivet, at instrumenternes hovedstol vil eller kan blive reduceret eller indfriet, undtagen ved instituttets likvidation, og instituttet anfører ikke på anden måde en sådan angivelse forud for eller ved udstedelsen af instrumenterne, undtagen i forbindelse med de i artikel 27 omhandlede instrumenter, hvor det i henhold til gældende national lovgivning er forbudt at nægte indfrielse af sådanne instrumenter.
Instrumenterne opfylder alle følgende betingelser vedrørende udlodninger:
Der er ingen fortrinsbehandling med hensyn til rækkefølgen for udbetaling af udlodninger, heller ikke i forbindelse med egentlige kernekapitalinstrumenter, og de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, giver ikke fortrinsret til udlodninger.
Udlodninger til indehavere af instrumenter kan kun udbetales af de elementer, som kan udloddes.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, fastsætter ikke noget loft eller andre restriktioner for udlodningernes maksimale størrelse, undtagen for de i artikel 27 omhandlede instrumenter.
Udlodningernes størrelse fastlægges ikke på grundlag af det beløb, som instrumenterne blev købt til ved udstedelsen, undtagen for de i artikel 27 omhandlede instrumenter.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, pålægger ikke instituttet en forpligtelse til at foretage udlodninger til indehaverne, og instituttet er ikke på anden måde underlagt en sådan forpligtelse.
Manglende udlodning betragtes ikke som misligholdelse fra instituttets side.
Annulleringen af udlodningerne pålægger ikke instituttet restriktioner.
Sammenlignet med alle kapitalinstrumenter udstedt af instituttet dækker instrumenterne den første og forholdsmæssigt største andel af tab, efterhånden som de opstår, og hvert instrument dækker tab i samme omfang som alle andre egentlige kernekapitalinstrumenter.
Instrumenterne er efterstillet alle øvrige fordringer i tilfælde af instituttets insolvens eller likvidation.
Instrumenterne giver deres indehavere ret til en fordring på instituttets resterende aktiver, som i tilfælde af dets likvidation og efter betaling af alle foranstående fordringer opgøres i forhold til omfanget af sådanne udstedte instrumenter og ikke er et fast beløb eller en fast andel eller begrænset af et loft, undtagen for de i artikel 27 omhandlede kapitalinstrumenter.
Ingen af følgende har stillet sikkerhed for instrumenterne eller underlagt dem en garanti, som forbedrer fordringens rangorden:
instituttet eller dets datterselskaber
moderselskabet for instituttet eller dets datterselskaber
det finansielle moderholdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede holdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede finansielle holdingselskab eller dets datterselskaber
enhver virksomhed, som har snævre forbindelser med de i nr. i)-v) nævnte enheder.
Instrumenterne er ikke omfattet af kontraktbaserede ordninger eller andre ordninger, som forbedrer fordringernes rangorden ved insolvens eller likvidation.
Betingelsen i litra j), anses for opfyldt, selv om instrumenterne indgår i hybrid kernekapital eller supplerende kapital i medfør af artikel 484, stk. 3, forudsat at de er sidestillede.
Kun den del af et kapitalinstrument, der er fuldt indbetalt, kan med henblik på litra b) i første afsnit betragtes som et kernekapitalinstrument.
Betingelsen i stk. 1, litra f), anses for opfyldt trods nedbringelsen af kapitalinstrumentets hovedstol i forbindelse med en afviklingsprocedure eller som følge af en nedskrivning af kapitalinstrumenter som krævet af den afviklingsmyndighed, der er ansvarlig for instituttet.
Betingelsen i stk. 1, litra g), anses for opfyldt, selv om de bestemmelser, som regulerer kapitalinstrumentet, eksplicit eller implicit angiver, at instrumentets hovedstol vil eller måtte blive reduceret i forbindelse med en afviklingsprocedure eller som følge af en nedskrivning af kapitalinstrumenter som krævet af den afviklingsmyndighed, der er ansvarlig for instituttet.
Den betingelse, der er fastsat i stk. 1, første afsnit, litra h), nr. v), anses for at være opfyldt, uanset om et datterselskab er omfattet af en aftale om overførsel af overskud og tab med sit moderselskab, ifølge hvilken datterselskabet er forpligtet til efter udarbejdelsen af sit årsregnskab at overføre sit årsresultat til moderselskabet, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
moderselskabet ejer 90 % eller mere af stemmerettighederne og kapitalen i datterselskabet
moderselskabet og datterselskabet er beliggende i samme medlemsstat
aftalen blev indgået med lovlige skattemæssige formål
ved udarbejdelsen af årsregnskabet kan datterselskabet efter eget valg mindske udlodningsbeløbet ved at henlægge en del af eller hele sit overskud til sine egne reserver eller midler til dækning af generelle kreditinstitutrisici, inden det foretager betalinger til sit moderselskab
moderselskabet er i henhold til aftalen forpligtet til fuldt ud at kompensere datterselskabet for alle datterselskabets tab
aftalen er omfattet af en opsigelsesfrist, ifølge hvilken aftalen kun kan bringes til ophør ved udgangen af et regnskabsår med virkning tidligst fra begyndelsen af det følgende regnskabsår, idet moderselskabet fortsat er forpligtet til fuldt ud at kompensere datterselskabet for alle tab, der opstår i løbet af indeværende regnskabsår.
Når et institut har indgået en aftale om overførsel af overskud og tab, underretter den uden unødig forsinkelse den kompetente myndighed herom og giver den kompetente myndighed en kopi af aftalen. Instituttet underretter desuden uden forsinkelse den kompetente myndighed om eventuelle ændringer af aftalen om overførsel af overskud og tab og om ophør af aftalen. Et institut må ikke indgå mere end én aftale om overførsel af overskud og tab.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
de relevante former for indirekte finansiering af kapitalgrundlagsinstrumenter.
hvorvidt og hvornår multiple udlodninger vil udgøre et uforholdsmæssigt stort indhug i kapitalgrundlaget
betydningen af præferenceudlodninger.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 29
Kapitalinstrumenter udstedt af gensidige selskaber, andelsselskaber, sparekasser og lignende institutter
Følgende betingelser opfyldes for så vidt angår indfrielse af kapitalinstrumenter:
Instituttet skal kunne nægte af indfri instrumenter, undtagen hvis det i gældende national lovgivning er forbudt.
Er det i henhold til gældende national lovgivning forbudt at nægte indfrielse af instrumenter, skal de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, give instituttet mulighed for at begrænse deres indfrielse.
Nægtelse af indfrielse af instrumenter eller i givet fald begrænsning af indfrielsen af instrumenterne må ikke betragtes som misligholdelse fra instituttets side.
Den betingelse, der er fastsat i første afsnit, begrænser ikke muligheden for, at et gensidigt selskab, et andelsselskab, en sparekasse eller et lignende institut inden for den egentlige kernekapital anerkender instrumenter, som ikke giver indehaveren stemmerettigheder, og som opfylder alle følgende betingelser:
Den fordring, som indehaverne af instrumenterne uden stemmeret har ved instituttets insolvens eller likvidation, er proportional med den andel af samtlige egentlige kernekapitalinstrumenter, som de pågældende instrumenter uden stemmeret udgør.
Instrumenterne kvalificeres i øvrigt som egentlige kernekapitalinstrumenter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 30
Følgerne af, at betingelserne for egentlige kernekapitalinstrumenter ikke længere er opfyldt
Følgende bestemmelser finder anvendelse, når betingelserne i artikel 28 eller i givet fald artikel 29 vedrørende egentlige kernekapitalinstrumenter ikke længere er opfyldt:
Instrumentet ophører omgående med at være klassificeret som et egentligt kernekapitalinstrument.
Overkursen ved emission i forbindelse med dette instrument ophører omgående med at være klassificeret som egentlige kernekapitalposter.
Artikel 31
Kapitalinstrumenter, som offentlige myndigheder har tegnet i nødsituationer
I nødsituationer kan de kompetente myndigheder tillade, at institutter i egentlige kernekapitalinstrumenter medtager kapitalinstrumenter, der mindst opfylder betingelserne i artikel 28, stk. 1, litra b)-e), når samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Kapitalinstrumenterne er udstedt efter den 1. januar 2014.
Kapitalinstrumenterne betragtes som statsstøtte af Kommissionen.
Kapitalinstrumenterne er udstedt i forbindelse med rekapitaliseringsforanstaltninger i overensstemmelse med de daværende statsstøtteregler.
Kapitalinstrumenterne er fuldt tegnet og indehaves af staten, en relevant offentlig myndighed eller offentligt ejet enhed.
Kapitalinstrumenterne kan dække tab.
Medmindre der er tale om de i artikel 27 omhandlede kapitalinstrumenter, giver kapitalinstrumenterne i tilfælde af likvidation deres indehavere ret til en fordring på instituttets resterende aktiver efter betaling af alle foranstående fordringer.
Der er passende udtrædelsesmekanismer for staten eller i givet fald for den relevante offentlige myndighed eller offentligt ejede enhed.
Den kompetente myndighed har givet sin forudgående tilladelse og har offentliggjort sin afgørelse sammen med en begrundelse for afgørelsen.
Artikel 32
Securitiserede aktiver
Et institut udelukker fra alle kapitalgrundlagsposter enhver stigning i egenkapitalen, jf. de gældende regnskabsregler, som er genereret af securitiserede aktiver, herunder:
en sådan stigning i tilknytning til fremtidig margenindkomst, som indbringer instituttet en gevinst ved salg
når et institut foretager en securitisering: den nettogevinst, der opnås ved kapitalisering af fremtidig indkomst fra securitiserede aktiver, som medfører en kreditforbedring af securitiseringspositionerne.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 33
Sikring af pengestrømme (cash flow hedges) og ændringer i værdien af egne forpligtelser
Institutterne medtager ikke følgende poster i kapitalgrundlaget:
dagsværdireserver i relation til gevinst eller tab på sikring af pengestrømme for finansielle instrumenter, som ikke er værdiansat til dagsværdi, herunder forventede pengestrømme
gevinster eller tab på instituttets forpligtelser værdiansat til dagsværdi, som skyldes ændringer i instituttets egen kreditsituation
gevinster og tab, der skyldes ændringer i instituttets egen kreditrisiko, værdiansat til dagsværdi i forbindelse med instituttets afledte finansielle forpligtelser.
Med forbehold af stk. 1, litra b), kan institutter medtage gevinster og tab på deres forpligtelser i kapitalgrundlaget, når samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Forpligtelserne er i form af obligationer som omhandlet i artikel 52, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF.
Ændringerne i værdien af instituttets aktiver og passiver skyldes de samme ændringer i instituttets egen kreditsituation.
Der er en snæver sammenhæng mellem værdien af de i litra a) nævnte obligationer og værdien af instituttets aktiver.
Det er muligt at indfri realkreditlån ved at tilbagekøbe de obligationer, der finansierer realkreditlånene, til markedsværdi eller nominel værdi.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 34
Yderligere værdijusteringer
Ved beregning af kapitalgrundlaget anvender institutterne bestemmelserne i artikel 105 på alle deres aktiver opgjort til dagsværdi og trækker eventuelle yderligere nødvendige værdijusteringer fra den egentlige kernekapital.
Artikel 35
Urealiserede gevinster og tab opgjort til dagsværdi
Institutterne trækker ikke urealiserede gevinster og tab i forbindelse med deres aktiver og passiver opgjort til dagsværdi fra kapitalgrundlaget, undtagen i de tilfælde, som er omtalt i artikel 33.
Artikel 36
Fradrag i egentlige kernekapitalposter
Institutterne foretager følgende fradrag i egentlige kernekapitalposter:
tab i det løbende regnskabsår
immaterielle aktiver med undtagelse af forsigtigt værdiansatte softwareaktiver, hvis værdi ikke påvirkes negativt af instituttets afvikling, insolvens eller likvidation
udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet
for institutter, der beregner størrelsen af risikovægtede eksponeringer ved hjælp af den interne ratingbaserede metode (IRB-metoden), de negative beløb, som fremkommer ved beregningen af de forventede tab, jf. artikel 158 og 159
instituttets balanceførte aktiver i ydelsesbaserede pensionskasser
et instituts direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egne egentlige kernekapitalinstrumenter, herunder af egne egentlige kernekapitalinstrumenter, som et institut er forpligtet til at købe i henhold til en faktisk forpligtelse eller eventualforpligtelse i medfør af en eksisterende kontrakt
direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når disse enheder har en besiddelse i krydsejerskab med instituttet, og de kompetente myndigheder er af den opfattelse, at ejerskabet er blevet indgået for kunstigt at øge instituttets kapitalgrundlag
instituttets relevante direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet ikke har væsentlige investeringer i disse enheder
instituttets relevante direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet har væsentlige investeringer i disse enheder
de komponenter, som i henhold til artikel 56 skal fratrækkes de hybride kernekapitalposter, og som overstiger instituttets hybride kernekapitalposter
eksponteringsværdien af følgende poster, som opfylder betingelserne for at kunne tildeles en risikovægt på 1 250 %, hvis instituttet trækker denne eksponeringsværdi fra værdien af egentlige kernekapitalposter som et alternativ til at anvende en risikovægt på 1 250 %:
kvalificerede andele uden for den finansielle sektor
securitiseringspositioner i overensstemmelse med artikel 244, stk. 1, litra b), artikel 245, stk. 1, litra b), og artikel 253
leveringsrisiko (free deliveries) i overensstemmelse med artikel 379, stk. 3
positioner i en kurv, for hvilke et institut ikke kan fastsætte risikovægten efter IRB-metoden, i overensstemmelse med artikel 153, stk. 8
aktieeksponeringer efter en metode med interne modeller i overensstemmelse med artikel 155, stk. 4
enhver form for skat på kernekapitalposter, som kan forudses på beregningstidspunktet, undtagen når instituttet behørigt tilpasser størrelsen af de egentlige kernekapitalposter, hvis skatten reducerer det beløb, hvormed disse poster kan anvendes til dækning af risici eller tab.
det relevante beløb for utilstrækkelig dækning af misligholdte eksponeringer.
for så vidt angår et minimumsværditilsagn, jf. artikel 132c, stk. 2, ethvert beløb, der fremkommer, hvis den aktuelle markedsværdi af de andele eller aktier i CIU'er, der er omfattet af minimumsværditilsagnet, er lavere end nutidsværdien af minimumsværditilsagnet, og for hvilket instituttet ikke allerede har indregnet en reduktion af egentlige kernekapitalposter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for at præcisere de typer kapitalinstrumenter i finansieringsinstitutter og, i samråd med Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) (EIOPA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 ( 17 ), i tredjelandsforsikringsselskaber og -genforsikringsselskaber samt i virksomheder, som ikke er omfattet af direktiv 2009/138/EF, jf. artikel 4 i nævnte direktiv, og som skal fratrækkes følgende kapitalgrundlagsposter:
egentlige kernekapitalposter
hybride kernekapitalposter
supplerende kapitalposter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 37
Fradrag af immaterielle aktiver
Institutter fastsætter værdien af immaterielle aktiver, som skal fratrækkes, efter følgende principper:
Det beløb, som skal fratrækkes, reduceres med værdien af de tilhørende udskudte skatteforpligtelser, som ville blive afviklet, hvis de immaterielle aktiver blev forringet eller ophørte med at blive indregnet i henhold til de gældende regnskabsregler.
Det beløb, som skal fratrækkes, omfatter goodwill, som indgår i værdiansættelsen af instituttets væsentlige investeringer.
Det beløb, som skal fratrækkes, reduceres med værdien af den regnskabsmæssige revaluering af datterselskabernes immaterielle aktiver som følge af konsolideringen af datterselskaber, der henføres til andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
Artikel 38
Fradrag af udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet
Værdien af udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, reduceres med værdien af instituttets tilhørende udskudte skatteforpligtelser, såfremt følgende betingelser er opfyldt:
Enheden har en juridisk ret til i henhold til gældende national lovgivning at modregne disse aktuelle skatteaktiver i aktuelle skatteforpligtelser.
De udskudte skatteaktiver og de udskudte skatteforpligtelser vedrører skatter, der af den samme skattemyndighed er pålignet den samme skattepligtige enhed.
Værdien af tilhørende udskudte skatteforpligtelser, jf. stk. 4, fordeles på følgende måde:
udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle, der ikke fratrækkes i henhold til artikel 48, stk. 1
alle øvrige udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet.
Institutterne fordeler de tilhørende udskudte skatteforpligtelser efter den andel af de udskudte skatteaktiver, der afhænger af fremtidig rentabilitet, som skatteaktiverne i litra a) og b) udgør.
Artikel 39
For meget betalt skat, tilbageførsel af skattemæssige underskud og udskudte skatteaktiver, som ikke afhænger af fremtidig rentabilitet
Følgende poster fratrækkes ikke kapitalgrundlaget og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller i givet fald 3:
instituttets for meget betalte skat i det løbende år
instituttets skattemæssige underskud i det løbende år tilbageført til tidligere år, som udløser et krav mod eller et tilgodehavende hos en centralregering, regional myndighed eller lokal skattemyndighed.
►M8 Udskudte skatteaktiver, som ikke afhænger af fremtidig rentabilitet, er begrænset til udskudte skatteaktiver, der er opstået inden den 23. november 2016, og som skyldes midlertidige forskelle, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: ◄
De erstattes straks automatisk og obligatorisk af et skattefradrag, hvis instituttet indberetter et tab i forbindelse med den formelle godkendelse af sit årsregnskab, eller i tilfælde af instituttets likvidation eller insolvens.
Et institut skal i henhold til gældende national skattelovgivning kunne modregne det i litra a) omhandlede skattefradrag i de eventuelle skatteforpligtelser i instituttet, i andre virksomheder, som indgår i den samme konsolidering som instituttet af skattemæssige grunde i henhold til den pågældende lovgivning, eller i andre virksomheder, der er omfattet af konsolideret tilsyn i overensstemmelse med første del, afsnit II, kapitel 2.
Overstiger størrelsen af de i litra b) omhandlede skattefradrag de skatteforpligtelser, der er omhandlet i det pågældende litra, erstattes et sådant overskydende beløb straks af et direkte krav mod centralregeringen i den medlemsstat, hvor instituttet er oprettet.
Institutter anvender en risikovægt på 100 % på udskudte skatteaktiver, når betingelserne i litra a), b) og c) er opfyldt.
Artikel 40
Fradrag af negative beløb, der fremkommer ved beregningen af forventede tab
Det beløb, som i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra d), skal fratrækkes, reduceres ikke med en forøgelse af omfanget af udskudte skatteaktiver, der afhænger af fremtidig rentabilitet, eller anden yderligere skatteeffekt, som kunne opstå, ►C2 hvis hensættelserne steg til samme niveau som de forventede tab, jf. i tredje del, afsnit II, kapitel 3, afdeling 3. ◄
Artikel 41
Fradrag af aktiver i ydelsesbaserede pensionskasser
Med henblik på anvendelse af artikel 36, stk. 1, litra e), reduceres værdien af de aktiver i ydelsesbaserede pensionskasser, som skal fratrækkes, med følgende:
værdien af de tilhørende udskudte skatteforpligtelser, som ville blive afviklet, hvis aktiverne blev forringet eller ophørte med at blive indregnet efter de gældende regnskabsregler
værdien af aktiver i ydelsesbaserede pensionskasser, som instituttet har uindskrænket ret til at anvende med forbehold af den kompetente myndigheds forudgående tilladelse.
De aktiver, som skal anvendes til at reducere den værdi, som skal fratrækkes, risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller i givet fald 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 42
Fradrag af besiddelser af egne egentlige kernekapitalinstrumenter
Med henblik på anvendelse af artikel 36, stk. 1, litra f), opgør institutterne besiddelser af egne egentlige kernekapitalinstrumenter på grundlag af lange bruttopositioner med følgende undtagelser:
Institutterne kan opgøre værdien af besiddelserne af egne egentlige kernekapitalinstrumenter på grundlag af lange nettopositioner, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende eksponering, og der er med de korte positioner ikke forbundet nogen modpartsrisiko.
Enten indgår både de lange og de korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for egne egentlige kernekapitalinstrumenter, som indgår i disse indeks.
Institutterne kan modregne lange bruttopositioner i egne egentlige kernekapitalinstrumenter, som er fremkommet ved besiddelser af indekspapirer, i korte positioner i egne egentlige kernekapitalinstrumenter, der er fremkommet ved korte positioner i underliggende indeks, herunder når der med disse korte positioner er forbundet en modpartsrisiko, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende indeks.
Enten indgår både de lange og de korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Artikel 43
Væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor
Med henblik på fradrag foreligger der en væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor, når en af følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet ejer over 10 % af de egentlige kernekapitalinstrumenter udstedt af enheden.
Instituttet har snævre forbindelser med enheden og ejer egentlige kernekapitalinstrumenter udstedt af enheden.
Instituttet ejer egentlige kernekapitalinstrumenter udstedt af enheden, og enheden indgår ikke i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2, men indgår i samme regnskabskonsolidering som instituttet i overensstemmelse med reglerne for regnskabsaflæggelse i de gældende regnskabsregler.
Artikel 44
Fradrag af besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor og i de tilfælde, hvor et institut har besiddelser i krydsejerskab med det formål kunstigt at forøge kapitalgrundlaget
Institutterne foretager de i artikel 36, stk. 1, litra g), h) og i), omhandlede fradrag i overensstemmelse med følgende:
Besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter og andre kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor opgøres på grundlag af de lange bruttopositioner.
Kernekapitalposter i forsikringsselskaber betragtes som besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i forbindelse med fradrag.
Artikel 45
Fradrag af besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor
Institutterne foretager de i artikel 36, stk. 1, litra h) og i), omhandlede fradrag efter følgende bestemmelser:
De kan opgøre direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enhederne i den finansielle sektor på grundlag af lange nettopositioner i samme underliggende eksponering, forudsat at følgende to betingelser begge er opfyldt:
Den korte positions forfaldstidspunkt er enten sammenfaldende med eller senere end forfaldstidspunktet for den lange position, eller den korte positions restløbetid er mindst et år.
Enten indgår både den lange position og den korte position i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for kapitalinstrumenterne i enhederne i den finansielle sektor i disse indeks.
Artikel 46
Fradrag af besiddelser i egentlige kernekapitalinstrumenter i de tilfælde, hvor et institut ikke har en væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor
Med henblik på anvendelse af artikel 36, stk. 1, litra h), beregner institutterne det relevante beløb, der skal fratrækkes, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke nævnte beløb med den faktor, der fremkommer ved den i litra b) i nærværende stykke nævnte beregning:
det samlede beløb, hvormed instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvor instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel, overstiger 10 % af det samlede beløb af instituttets egentlige kernekapitalposter opgjort efter anvendelse af følgende egentlige kernekapitalposter:
artikel 32-35
de i artikel 36, stk. 1, litra a)-g), litra k), nr. ii)-v), og litra l), nævnte fradrag, undtagen det beløb, der skal fratrækkes for udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle
artikel 44 og 45
værdien af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet ikke har væsentlige kapitalandele, ►C2 divideret med den samlede værdi af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i disse enheder i den finansielle sektor. ◄
Det beløb, som skal fratrækkes i henhold til stk. 1, fordeles på samtlige de egentlige kernekapitalinstrumenter, der besiddes. ►C2 Institutterne beregner den del af hvert egentligt kernekapitalinstrument, som fratrækkes i henhold til stk. 1, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke omhandlede beløb med den i litra b) i nærværende stykke omhandlede andel: ◄
værdien af de besiddelser, som skal fratrækkes i henhold til stk. 1
andelen af instituttets samlede direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet ikke har væsentlige kapitalandele, og som udgøres af de enkelte egentlige kernekapitalinstrumenter, der besiddes.
Institutterne beregner den del af hvert egentligt kernekapitalinstrument, som risikovægtes i henhold til stk. 4, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke nævnte beløb med det i litra b) i nærværende stykke nævnte beløb:
de besiddelser, som skal risikovægtes i henhold til stk. 4
den andel, der følger af beregningen i stk. 3, litra b).
Artikel 47
Fradrag af besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i de tilfælde, hvor et institut har en væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor
Med henblik på anvendelse af artikel 36, stk. 1, litra i), omfatter det relevante beløb, som skal fratrækkes de egentlige kernekapitalposter, ikke emissionspositioner, som besiddes i højst fem arbejdsdage, og beregnes i overensstemmelse med artikel 44 og 45 og underafdeling 2.
Artikel 47a
Misligholdte eksponeringer
Med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), omfatter »eksponering« enhver af følgende poster, forudsat at de ikke er opført i instituttets handelsbeholdning:
gældsinstrumenter, herunder gældsbeviser, lån, forskud og anfordringsindskud
afgivne lånetilsagn, afgivne finansielle garantier eller ethvert andet tilsagn, uanset om disse er afgivet genkaldeligt eller uigenkaldeligt, med undtagelse af uudnyttede kreditfaciliteter, der kan opsiges uden betingelser når som helst og uden varsel, eller som effektivt indebærer automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagerens kreditværdighed.
Med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), omfatter eksponeringsværdien af et gældsinstrument, der er erhvervet til en lavere pris end det beløb, som debitor skylder, forskellen mellem anskaffelsesprisen og det beløb, som debitor skylder.
Med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), er eksponeringsværdien af et afgivet lånetilsagn, en afgivet finansiel garanti eller ethvert andet tilsagn som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, litra b), dens nominelle værdi, som udgør instituttets maksimale eksponering mod kreditrisiko uden hensyntagen til eventuel finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning. Et afgivet lånetilsagns nominelle værdi er det uudnyttede beløb, som instituttet har forpligtet sig til at udlåne, og den nominelle værdi af en afgiven finansiel garanti er det maksimale beløb, som enheden eventuelt vil skulle betale, hvis garantien udnyttes.
Den nominelle værdi, der er omhandlet i tredje afsnit, tager ikke højde for eventuelle specifikke kreditrisikojusteringer, yderligere værdijusteringer i overensstemmelse med artikel 34 og 105, beløb fradraget i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m), eller andre reduktioner af kapitalgrundlaget i forbindelse med eksponeringen.
Med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), klassificeres følgende eksponeringer som misligholdte:
eksponeringer, som anses for at være misligholdt i overensstemmelse med artikel 178
eksponeringer, som anses for at være værdiforringet i overensstemmelse med de relevante regnskabsregler
eksponeringer, som er omfattet af en prøveperiode i henhold til stk. 7, hvis der bevilges yderligere kreditlempelser, eller hvis eksponeringen kommer i restance med over 30 dage
eksponeringer i form af tilsagn, der, såfremt de udnyttes eller anvendes på anden måde, sandsynligvis ikke vil blive tilbagebetalt fuldt ud uden realisering af sikkerhedsstillelse
eksponeringer i form af finansielle garantier, som sandsynligvis vil blive udnyttet af den part, som er omfattet af garantien, herunder hvis den underliggende garanterede eksponering opfylder kriterierne for at blive betragtet som misligholdt.
Med henblik på litra a) gælder, at hvis instituttet har balanceførte eksponeringer over for en låntager, som har været i restance i over 90 dage, og som udgør mere end 20 % af alle balanceførte eksponeringer over for denne låntager, anses alle balanceførte og ikkebalanceførte eksponeringer over for denne låntager for at være misligholdt.
Eksponeringer, der ikke er omfattet af en kreditlempelse, ophører med at være klassificeret som misligholdt med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Eksponeringen opfylder de exitkriterier, som instituttet anvender for at bringe klassificeringen som værdiforringet i overensstemmelse med de relevante regnskabsregler til ophør og for at bringe klassificeringen som misligholdt i overensstemmelse med artikel 178 til ophør.
Låntagers situation er forbedret i et sådant omfang, at instituttet finder det godtgjort, at fuld og rettidig tilbagebetaling sandsynligvis vil finde sted.
Låntager er ikke i restance med noget beløb med over 90 dage.
Misligholdte eksponeringer, der er omfattet af en kreditlempelse, ophører med at være klassificeret som misligholdt med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Eksponeringerne befinder sig ikke længere i en situation, der medfører, at de klassificeres som misligholdt i henhold til stk. 3.
Der er gået mindst et år siden det tidspunkt, hvor kreditlempelserne blev bevilget, og det tidspunkt, hvor eksponeringerne blev klassificeret som misligholdt, alt efter hvilket tidspunkt der er det seneste.
Der har ikke været nogen beløb i restance efter bevillingen af kreditlempelserne, og instituttet finder det på grundlag af en analyse af låntagers finansielle situation godtgjort, at der er sandsynlighed for fuld og rettidig tilbagebetaling af eksponeringen.
Fuld og rettidig tilbagebetaling kan anses for sandsynlig, hvis låntager har udført regelmæssige og rettidige betalinger af beløb svarende til et af følgende:
det beløb, der var i restance, inden kreditlempelsen blev bevilget, hvis der fandtes beløb i restance
det beløb, der er blevet afskrevet som led i de bevilgede kreditlempelser, hvis der ikke fandtes beløb i restance.
Hvis en misligholdt eksponering er ophørt med at være klassificeret som misligholdt i henhold til stk. 6, er en sådan eksponering omfattet af en prøveperiode, indtil samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Mindst to år er forløbet fra den dato, hvor eksponeringen omfattet af kreditlempelser blev omklassificeret som ikke misligholdt.
Regelmæssige og rettidige betalinger har fundet sted i mindst halvdelen af den periode, hvor eksponeringen ville være omfattet af en prøveperiode, hvilket har ført til betaling af et væsentligt samlet beløb af hovedstol eller renter.
Ingen af eksponeringerne over for låntager er i restance med over 30 dage.
Artikel 47b
Kreditlempelser
En kreditlempelse er et instituts indrømmelse over for en låntager, som har eller sandsynligvis vil få vanskeligheder med at opfylde sine finansielle forpligtelser. En indrømmelse kan medføre et tab for långiver og indebærer et af følgende tiltag:
ændring af vilkår og betingelser for en gældsforpligtelse, hvis en sådan ændring ikke ville være blevet bevilget, hvis låntageren ikke havde haft vanskeligheder med at opfylde sine finansielle forpligtelser
hel eller delvis refinansiering af en gældsforpligtelse, hvis en sådan refinansiering ikke ville være blevet bevilget, hvis låntageren ikke havde haft vanskeligheder med at opfylde sine finansielle forpligtelser.
Mindst følgende situationer anses for at være kreditlempelser:
nye kontraktvilkår er gunstigere for låntager end tidligere kontraktvilkår, hvis låntager har eller sandsynligvis vil få vanskeligheder med at opfylde sine finansielle forpligtelser
nye kontraktvilkår er gunstigere for låntager, end de kontraktvilkår, der tilbydes af samme institut over for låntagere med en på dette tidspunkt tilsvarende risikoprofil, hvis låntager har eller sandsynligvis vil få vanskeligheder med at opfylde sine finansielle forpligtelser
eksponeringen i henhold til de oprindelige kontraktvilkår var klassificeret som misligholdt før ændringen af kontraktvilkårene eller ville være blevet klassificeret som misligholdt, hvis kontraktvilkårene ikke var blevet ændret
foranstaltningen medfører en hel eller delvis annullering af gældsforpligtelsen
instituttet godkender udnyttelsen af klausuler, der gør det muligt for låntager at ændre kontraktvilkårene, og eksponeringen blev klassificeret som misligholdt før udnyttelsen af sådanne klausuler, eller ville blive klassificeret som misligholdt, hvis disse klausuler ikke var blevet udnyttet
låntager foretog på eller tæt på tidspunktet for bevillingen af gælden betalinger på hovedstolen eller af renter på en anden gældsforpligtelse hos samme institut, der var klassificeret som en misligholdt eksponering eller ville være blevet klassificeret som misligholdt, hvis disse betalinger ikke havde fundet sted
ændringen af kontraktvilkårene indebærer tilbagebetalinger gennem overtagelse af sikkerhedsstillelse i tilfælde, hvor en sådan ændring udgør en indrømmelse.
Følgende omstændigheder er indikatorer for, at der kan være blevet vedtaget kreditlempelser:
den oprindelige kontrakt har været i restance i over 30 dage mindst én gang i de tre måneder forud for ændringen eller ville have været i restance i over 30 dage uden ændringen
låntager foretog på eller tæt på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen betalinger på hovedstolen eller af renter på en anden gældsforpligtelse hos samme institut, som havde været i restance i 30 dage mindst én gang i de tre måneder forud for bevillingen af ny gæld
instituttet godkender udnyttelsen af klausuler, der gør det muligt for låntager at ændre kontraktvilkårene, og eksponeringen har været i restance i 30 dage eller ville have været i restance i 30 dage, hvis disse klausuler ikke var blevet udnyttet.
Artikel 47c
Fradrag for misligholdte eksponeringer
Med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), beregner institutterne det relevante beløb for utilstrækkelig dækning særskilt for hver misligholdt eksponering, der skal fradrages i de egentlige kernekapitalposter, ved at fratrække det beløb, der er beregnet i litra b), fra det beløb, der er beregnet i litra a), hvis det beløb, der er omhandlet i litra a), overstiger beløbet omhandlet i litra b):
summen af:
den usikrede del, hvis en sådan findes, af hver misligholdt eksponering multipliceret med den relevante faktor som omhandlet i stk. 2
den sikrede del, hvis en sådan findes, af hver misligholdt eksponering multipliceret med den relevante faktor som omhandlet i stk. 3
summen af følgende poster, forudsat at de vedrører den samme misligholdte eksponering:
specifikke kreditrisikojusteringer
yderligere værdijusteringer i overensstemmelse med artikel 34 og 105
andre reduktioner af kapitalgrundlaget
for institutter, der beregner beløbene for risikovægtede eksponeringer ved hjælp af den interne ratingbaserede metode, den absolutte værdi af de beløb, der fratrækkes i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra d), og som vedrører misligholdte eksponeringer, hvor den absolutte værdi, der tilskrives hver misligholdt eksponering, beregnes ved at multiplicere de beløb, der fratrækkes i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra d), med bidraget fra det forventede tab på den misligholdte eksponering til det samlede forventede tab på misligholdte eller ikkemisligholdte eksponeringer, alt efter hvad der er relevant
hvis en misligholdt eksponering er erhvervet til en lavere pris end det beløb, som debitor skylder, forskellen mellem anskaffelsesprisen og det beløb, som debitor skylder
beløb, som instituttet har afskrevet, siden eksponeringen blev klassificeret som misligholdt.
Den sikrede del af en misligholdt eksponering er den del af eksponeringen, der med henblik på beregning af kapitalgrundlagskravene i henhold til tredje del, afsnit II, anses for at være dækket af en finansieret kreditrisikoafdækning eller en ufinansieret kreditrisikoafdækning eller for at være fuldt og helt sikret ved pant i fast ejendom.
Den usikrede del af en misligholdt eksponering svarer til den eventuelle forskel mellem værdien af eksponeringen som omhandlet i artikel 47a, stk. 1, og den eventuelt sikrede del af eksponeringen.
Med henblik på stk. 1, litra a), nr. i), anvendes følgende faktorer:
0,35 for den usikrede del af en misligholdt eksponering, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det tredje år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
1 for den usikrede del af en misligholdt eksponering, der skal anvendes fra den første dag i det fjerde år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt.
Med henblik på stk. 1, litra a), nr. ii), anvendes følgende faktorer:
0,25 for den sikrede del af en misligholdt eksponering, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det fjerde år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,35 for den sikrede del af en misligholdt eksponering, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det femte år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,55 for den sikrede del af en misligholdt eksponering, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det sjette år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,70 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i fast ejendom i henhold til tredje del, afsnit II, eller som er et boliglån garanteret af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det syvende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,80 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i form af anden finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning i henhold til tredje del, afsnit II, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det syvende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,80 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i fast ejendom i henhold til tredje del, afsnit II, eller som er et boliglån garanteret af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det ottende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
1 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i form af anden finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning i henhold til tredje del, afsnit II, der skal anvendes fra den første dag i det ottende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
0,85 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i fast ejendom i henhold til tredje del, afsnit II, eller som er et boliglån garanteret af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der skal anvendes i perioden mellem den første og den sidste dag i det niende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt
1 for den del af en misligholdt eksponering, for hvilken der er stillet sikkerhed i fast ejendom i henhold til tredje del, afsnit II, eller som er et boliglån garanteret af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der skal anvendes fra den første dag i det tiende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt.
Uanset denne artikels stk. 3 gælder følgende faktorer for den del af den misligholdte eksponering, som er garanteret eller forsikret af et officielt eksportkreditagentur eller garanteret eller regaranteret af en anerkendt udbyder af dækning som omhandlet i artikel 201, stk. 1, litra a)-e), hvor disse usikrede eksponeringer ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2:
0 for den sikrede del af den misligholdte eksponering, der skal anvendes i perioden mellem et og syv år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt, og
1 for den sikrede del af den misligholdte eksponering, der skal anvendes fra den første dag i det ottende år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt.
Disse retningslinjer udstedes i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Uanset stk. 3 gælder det, at når der for en eksponering bevilges en kreditlempelse mellem to og seks år efter det tidspunkt, hvor den blev klassificeret som misligholdt, finder den faktor, der finder anvendelse i overensstemmelse med stk. 3, på det tidspunkt, hvor kreditlempelsen bevilges, anvendelse i en yderligere periode på et år.
Nærværende stykke finder kun anvendelse i forhold til den første kreditlempelse, der er blevet bevilget, siden eksponeringen blev klassificeret som misligholdt.
Artikel 48
Tærskelbaserede undtagelser fra fradrag fra egentlige kernekapitalposter
For så vidt angår de krævede fradrag i artikel 36, stk. 1, litra c) og i), er institutterne ikke forpligtet til at fratrække de poster nævnt i litra a) og b) i nærværende stykke, som tilsammen udgør højst det i stk. 2 omtalte tærskelbeløb:
udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle og tilsammen udgør højst 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter beregnet efter anvendelse af følgende:
artikel 32-35
artikel 36, stk. 1, litra a)-h), litra k), nr. ii)-v), og litra l), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle.
hvis et institut har en væsentlig investering i en enhed i den finansielle sektor: instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af disse enheders egentlige kernekapitalinstrumenter, der tilsammen udgør højst 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter efter anvendelse af følgende:
artikel 32-35
artikel 36, stk. 1, litra a)-h), litra k), nr. ii)-v), og litra l), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle.
Med henblik på anvendelsen af stk. 1 er tærskelbeløbet lig med det i litra a) i nærværende stykke omhandlede beløb ganget med den i litra b) angivne procentsats:
restbeløbet for egentlige kernekapitalposter efter anvendelse af justeringerne og fradragene i artikel 32-36 i fuldt omfang og uden anvendelse af de i nærværende artikel fastsatte tærskelundtagelser
17,65 %.
Med henblik på anvendelsen af stk. 1 skal et institut fastslå de udskudte skatteaktivers andel i de samlede poster, der ikke skal fratrækkes, ved at dividere beløbet i litra a) i nærværende stykke med beløbet i litra b) i nærværende stykke:
de udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle og tilsammen udgør højst 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter;
summen af følgende:
beløbet i litra a)
værdien af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet har en væsentlig investering, og tilsammen udgør højst 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter.
De væsentlige investeringers andel i de samlede poster, der ikke skal fratrækkes, svarer til 1 minus den andel, der er omhandlet i første afsnit.
Artikel 49
Krav i relation til fradrag, når konsolidering, supplerende tilsyn eller institutsikringsordninger finder anvendelse
Med henblik på opgørelse af kapitalgrundlaget på individuelt, delkonsolideret eller konsolideret niveau, når de kompetente myndigheder stiller krav om eller tillader, at institutter anvender metode 1, 2 eller 3 i bilag I til direktiv 2002/87/EF, kan de kompetente myndigheder tillade institutterne ikke at fratrække besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter i en enhed i den finansielle sektor, hvori moderinstituttet, det finansielle moderholdingselskab eller det blandede finansielle moderholdingselskab eller -institut har en væsentlig investering, forudsat at betingelserne i litra a)-e) i nærværende stykke er opfyldt:
Enheden i den finansielle sektor er et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab eller et forsikringsholdingselskab.
Det pågældende forsikringsselskab, genforsikringsselskab eller forsikringsholdingselskab er omfattet af samme supplerende tilsyn i henhold til direktiv 2002/87/EF som det moderinstitut, finansielle moderholdingselskab eller blandede finansielle moderholdingselskab eller -institut, der har besiddelsen.
Instituttet har fået de kompetente myndigheders forudgående tilladelse.
De kompetente myndigheder finder det, før de giver den i litra c) nævnte tilladelse, på et vedvarende grundlag godtgjort, at omfanget af integreret ledelse, risikostyring og intern kontrol for så vidt angår de enheder, som vil være omfattet af konsolideringen efter metode 1, 2 eller 3, er tilstrækkeligt.
Besiddelserne i enheden tilhører et af følgende:
moderkreditinstituttet
det finansielle moderselskab
det blandede finansielle moderholdingselskab
instituttet
et datterselskab af en af de enheder, der er nævnt i nr. i)-iv), som er omfattet af konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
Den valgte metode anvendes konsistent over tid.
Anvendelse af den i første afsnit omhandlede fremgangsmåde må ikke få uforholdsmæssige negative virkninger for det finansielle system eller dele heraf i andre medlemsstater eller i Unionen som helhed ved at udgøre eller skabe en hindring for det indre markeds funktion.
Dette stykke finder ikke anvendelse ved beregning af kapitalgrundlaget med henblik på kravene fastsat i artikel 92a og 92b, som beregnes i overensstemmelse med den fradragsramme, der er fastsat i artikel 72e, stk. 4.
De kompetente myndigheder kan med henblik på at beregne kapitalgrundlaget på individuelt eller delkonsolideret niveau tillade, at institutter ikke fratrækker besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter i følgende tilfælde:
hvis et institut har en besiddelse i et andet institut, og betingelserne i nr. ii)-vi) er opfyldt:
Institutterne er omfattet af samme institutsikringsordning som omhandlet i artikel 113, stk. 7.
De kompetente myndigheder har givet tilladelse som omhandlet i artikel 113, stk. 7.
Betingelserne i artikel 113, stk. 7, er opfyldt.
Institutsikringsordningen udarbejder den konsoliderede balance som omhandlet i artikel 113, stk. 7, litra e), eller, hvis der ikke er krav om at udarbejde konsoliderede regnskaber, en udvidet aggregeret beregning etableret til de kompetente myndigheders tilfredshed, der svarer til bestemmelserne i direktiv 86/635/EØF som inkorporerer visse tilpasninger af bestemmelserne vedrørende kreditinstitutkoncerners konsoliderede regnskaber i direktiv 83/349/EØF eller i forordning (EF) nr. 1606/2002. Ækvivalensen af denne udvidede aggregerede beregning skal verificeres af en ekstern revisor, der navnlig sikrer, at indregning af elementer i kapitalgrundlaget mere end én gang såvel som enhver uhensigtsmæssig etablering af kapitalgrundlag mellem deltagerne i institutforsikringsordningen er udelukket i beregningen. ►M8 Den konsoliderede balance eller den udvidede aggregerede beregning indberettes til de kompetente myndigheder med den hyppighed, der er fastsat i de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i artikel 430, stk. 7. ◄
De institutter, der indgår i en institutsikringsordning, opfylder sammen på konsolideret eller udvidet aggregeret niveau de krav, der er fastsat i artikel 92, og foretager indberetning af opfyldelsen af disse krav i henhold til artikel 430. ◄ I en institutsikringsordning er fradrag af interesser ejet af medlemmer af andelsselskaber eller juridiske enheder, som ikke indgår i institutsikringsordningen, ikke et krav, forudsat at indregning af elementer i kapitalgrundlaget mere end én gang såvel som enhver uhensigtsmæssig etablering af kapitalgrundlag mellem deltagerne i institutforsikringsordningen og minoritetsaktionæren, når der er tale om et institut, er udelukket
hvis et regionalt kreditinstitut har en besiddelse i sit centrale eller et andet regionalt kreditinstitut, og betingelserne i litra a), nr. i)-v), er opfyldt.
EBA, EIOPA og ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 50
Egentlig kernekapital
Et instituts egentlige kernekapital består af de egentlige kernekapitalposter efter justeringerne i artikel 32-35, fradragene i artikel 36 og undtagelserne og alternativerne i artikel 48, 49og 79.
KAPITEL 3
Hybrid kernekapital
Artikel 51
Hybride kernekapitalposter
Hybride kernekapitalposter omfatter følgende:
kapitalinstrumenter, såfremt betingelserne i artikel 52, stk. 1, er opfyldt
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte instrumenter.
Instrumenter som omhandlet i litra a) kvalificeres ikke som egentlige kernekapitalposter eller supplerende kapitalposter.
Artikel 52
Hybride kernekapitalinstrumenter
Kapitalinstrumenter kvalificeres kun som hybride kernekapitalinstrumenter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Instrumenterne er udstedt direkte af et institut og fuldt indbetalt.
Ingen af følgende ejer instrumenterne:
instituttet eller dets datterselskaber
en virksomhed, hvori instituttet har kapitalinteresser i form af mindst 20 % af stemmerettighederne eller kapitalen i virksomheden, enten direkte eller gennem kontrol.
Erhvervelsen af ejendomsretten til instrumenterne er ikke direkte eller indirekte finansieret af instituttet.
Instrumenterne er efterstillet supplerende kapitalinstrumenter i tilfælde af instituttets insolvens.
Ingen af følgende har stillet sikkerhed for instrumenterne eller underlagt dem en garanti, som forbedrer fordringernes rangorden:
instituttet eller dets datterselskaber
moderselskabet for instituttet eller dets datterselskaber
det finansielle moderholdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede holdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede finansielle holdingselskab eller dets datterselskaber
enhver virksomhed, som har snævre forbindelser med de i nr. i) - v) nævnte enheder.
Instrumenterne er ikke omfattet af kontraktbaserede ordninger eller andre ordninger, som forbedrer fordringernes rangorden ved insolvens eller likvidation.
Instrumenterne er uamortisable (perpetual), og de bestemmelser, som regulerer dem, indeholder ikke noget indfrielsesincitament for instituttet.
Hvis instrumenterne indeholder en eller flere optioner på førtidig indfrielse, herunder call-optioner, kan optionerne kun udnyttes efter udstederens eget valg.
Instrumenterne kan kun førtidsindfries, indfries ved udløb eller genkøbes, når betingelserne i artikel 77 er opfyldt, og først fem år efter udstedelsesdatoen, undtagen i de tilfælde, hvor betingelserne i artikel 78, stk. 4, er opfyldt.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, angiver ikke eksplicit eller implicit, at instrumenterne, efter omstændighederne, bliver førtidsindfriet, indfriet ved udløb eller genkøbt af instituttet i andre tilfælde end i forbindelse med instituttets insolvens eller likvidation, og instituttet tilkendegiver ikke dette på anden måde.
Instituttet angiver ikke eksplicit eller implicit, at den kompetente myndighed vil give sit samtykke til førtidsindfrielse, indfrielse ved udløb eller genkøb af instrumenterne.
Udlodninger på instrumenterne opfylder følgende betingelser:
De udbetales fra poster, der kan udloddes.
Størrelsen af udlodningerne på instrumenterne vil ikke blive ændret på baggrund af kreditsituationen for instituttet eller dets moderselskab.
I henhold til de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, kan instituttet til enhver tid frit vælge at annullere udlodningerne på instrumenterne for en ubegrænset periode og på et ikkekumulativt grundlag, og instituttet kan anvende sådanne annullerede udbetalinger uden begrænsning til at indfri sine forfaldne forpligtelser.
Annullering af udlodninger betragtes ikke som misligholdelse fra instituttets side.
Annullering af udlodninger pålægger ikke instituttet restriktioner.
Instrumenterne bidrager ikke til en afgørelse om, at et instituts passiver er større end dets aktiver, hvis en sådan afgørelse er en insolvenstest i henhold til national lovgivning.
I henhold til de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, skal instrumenternes hovedstol ved en udløsende hændelse nedskrives permanent eller midlertidigt, eller instrumenterne skal konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, indeholder ikke elementer, der er til hinder for en rekapitalisering af instituttet.
Hvis udstederen er etableret i et tredjeland og er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, eller hvis udstederen er etableret i en medlemsstat, skal instrumenternes hovedstol i henhold til den lov eller de kontraktlige bestemmelser, som regulerer instrumenterne, efter afviklingsmyndighedens afgørelse om at udøve nedskrivnings- og konverteringsbeføjelserne omhandlet i artikel 59 i nævnte direktiv nedskrives permanent, eller instrumenterne skal konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter;
hvis udstederen er etableret i et tredjeland og ikke er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, skal instrumenternes hovedstol i henhold til den lov eller de kontraktlige bestemmelser, som regulerer instrumenterne, efter den relevante tredjelandsmyndigheds afgørelse nedskrives permanent eller konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter.
Hvis udstederen er etableret i et tredjeland og er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, eller hvis udstederen er etableret i en medlemsstat, må instrumenterne kun udstedes i henhold til eller på anden måde være omfattet af et tredjelands lovgivning, såfremt udøvelsen af nedskrivnings- og konverteringsbeføjelserne, jf. artikel 59 i nævnte direktiv, i henhold til dette tredjelands lovgivning er effektiv og kan håndhæves på grundlag af lovbestemmelser eller juridisk bindende kontraktlige bestemmelser, der anerkender afviklings- eller andre nedskrivnings- eller konverteringshandlinger.
Instrumenterne er ikke omfattet af modregnings- eller nettingaftaler, der ville underminere deres tabsabsorberingskapacitet.
Betingelsen i litra d) anses for opfyldt, selv om instrumenterne indgår i hybrid kernekapital eller supplerende kapital i medfør af artikel 484, stk. 3, forudsat at de er sidestillede.
Kun den del af et kapitalinstrument, der er fuldt indbetalt, kan med henblik på første afsnit, litra a), betragtes som et hybridt kernekapitalinstrument.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
formen og arten af indfrielsesincitamenterne
arten af en eventuel opskrivning af et hybridt kernekapitalinstruments hovedstol efter en midlertidig nedskrivning
procedurerne og tidspunktet for at:
fastslå, at den udløsende hændelse er indtruffet
opskrive et hybridt kernekapitalinstruments hovedstol efter en midlertidig nedskrivning
egenskaber ved instrumenterne, som kan være til hinder for rekapitalisering af instituttet
anvendelse af enheder med særligt formål (SPE'er) til udstedelse af kapitalgrundlagsinstrumenter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 53
Begrænsning af annullering af udlodninger på hybride kernekapitalinstrumenter og elementer, som kan være til hinder for rekapitalisering af instituttet
Med henblik på anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra l), nr. v), og litra o), må de bestemmelser, som regulerer hybride kernekapitalinstrumenter, især ikke omfatte følgende:
et krav om, at udlodninger på instrumenterne skal foretages, i tilfælde af at en udlodning foretages på et af instituttet udstedt instrument med samme rang som eller med lavere rang end et hybridt kernekapitalinstrument, herunder et egentligt kernekapitalinstrument
et krav om, at udbetaling af udlodninger på egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter skal annulleres, i tilfælde af at udlodninger ikke foretages på disse hybride kernekapitalinstrumenter
en forpligtelse til at erstatte udbetaling af renter eller udbytte med en anden form for udbetaling. Instituttet er ikke på anden måde omfattet af en sådan forpligtelse.
Artikel 54
Nedskrivning eller konvertering af hybride kernekapitalinstrumenter
Med henblik på anvendelse af artikel 52, stk. 1, litra n), finder følgende bestemmelser anvendelse på hybride kernekapitalinstrumenter:
En udløsende hændelse indtræffer, når instituttets egentlige kernekapitalprocent som omhandlet i artikel 92, stk. 1, litra a), falder ned under en af følgende:
5,125 %
et niveau højere end 5,125 %, når det fastsættes af instituttet og beskrives nærmere i de bestemmelser, som regulerer instrumentet.
Institutterne kan i de bestemmelser, som regulerer instrumentet, angive en eller flere udløsende hændelser ud over den, der er omhandlet i litra a).
Hvis instrumenterne i henhold til de bestemmelser, som regulerer dem, skal konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter ved en udløsende hændelses indtræden, skal bestemmelserne nærmere angive følgende:
konverteringsraten og grænsen for det beløb, som kan konverteres
et interval, inden for hvilket instrumenterne vil kunne konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter.
Hvis instrumenternes hovedstol i henhold til de bestemmelser, der regulerer instrumenterne, skal nedskrives ved en udløsende hændelses indtræden, skal nedskrivningen reducere samtlige af følgende:
instrumentindehaverens krav ved instituttets insolvens eller likvidation
det beløb, som skal udbetales, i tilfælde af at instrumentet førtidsindfries eller indfries
udlodningerne på instrumentet.
Hvis hybride kernekapitalinstrumenter er udstedt af et datterselskab etableret i et tredjeland, beregnes udløseren på 5,125 % eller derover omhandlet i litra a) i overensstemmelse med det pågældende tredjelands nationale ret eller de kontraktlige bestemmelser, som regulerer instrumenterne, forudsat at den kompetente myndighed efter høring af EBA finder det godtgjort, at disse bestemmelser mindst svarer til de krav, der er fastsat i denne artikel.
Den samlede værdi af hybride kernekapitalinstrumenter, der skal nedskrives eller konverteres ved en udløsende hændelses indtræden, er ikke mindre end den laveste værdi af følgende:
den værdi, der er kræves for at bringe instituttets egentlige kernekapitalprocent helt op på 5,125 %
hele instrumentets hovedstol.
Når en udløsende hændelse indtræffer, træffer institutterne følgende foranstaltninger:
De underretter omgående de kompetente myndigheder.
De underretter indehaverne af de hybride kernekapitalinstrumenter.
De nedskriver instrumenternes hovedstol eller konverterer omgående og inden for en måned instrumenterne til egentlige kernekapitalinstrumenter i overensstemmelse med det krav, der er fastsat i denne artikel.
Artikel 55
Følgerne af, at betingelserne for hybride kernekapitalinstrumenter ikke længere er opfyldt
Følgende bestemmelser finder anvendelse, når betingelserne for hybride kernekapitalinstrumenter som omhandlet i artikel 52, stk. 1, ikke længere er opfyldt:
Instrumentet ophører omgående med at kvalificeres som et hybridt kernekapitalinstrument.
Den del af overkursen ved emission, der vedrører dette instrument, ophører omgående med at kvalificeres som en hybrid kernekapitalpost.
Artikel 56
Fradrag i hybride kernekapitalposter
Institutterne fradrager følgende i hybride kernekapitalposter:
et instituts direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egne hybride kernekapitalinstrumenter, herunder egne hybride kernekapitalinstrumenter, som et institut kan være forpligtet til at købe i medfør af eksisterende kontraktlige forpligtelser
direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvormed instituttet har kapitalandele i krydsejerskab, og de kompetente myndigheder er af den opfattelse, at ejerskabet er blevet indgået for kunstigt at øge instituttets kapitalgrundlag
den relevante værdi opgjort i henholdt til artikel 60 af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel i disse enheder
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet har en væsentlig kapitalandel i disse enheder, undtagen emissionspositioner, der besiddes i højst fem arbejdsdage
de poster, som i henhold til artikel 63 skal fradrages i de supplerende kapitalposter, der overstiger instituttets supplerende kapitalposter
enhver form for skat vedrørende hybride kernekapitalposter, der kan forudses på beregningstidspunktet, undtagen når instituttet behørigt tilpasser værdien af de hybride kernekapitalposter, hvis skatten reducerer det beløb, hvormed disse poster kan anvendes til dækning af risici eller tab.
Artikel 57
Fradrag af besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter
Med henblik på anvendelse af artikel 56, litra a), opgør institutterne besiddelser af egne hybride kernekapitalinstrumenter på grundlag af lange bruttopositioner med følgende undtagelser:
Institutterne kan opgøre værdien af besiddelserne af egne hybride kernekapitalinstrumenter på grundlag af lange nettopositioner, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
de lange og korte positioner er i samme underliggende eksponering, og der er med de korte positioner ikke forbundet nogen modpartsrisiko
enten indgår både de lange og korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte eller syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for egne hybride kernekapitalinstrumenter i disse indeks.
Institutterne kan modregne lange bruttopositioner i egne hybride kernekapitalinstrumenter, som er fremkommet ved besiddelser af indekspapirer, i korte positioner i egne hybride kernekapitalinstrumenter, der er fremkommet ved korte positioner i de underliggende indeks, herunder når der med disse korte positioner er forbundet en modpartsrisiko, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende indeks.
Enten indgår både de lange og de korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Artikel 58
Fradrag af besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor i de tilfælde, hvor instituttet har krydsejerskab med det formål kunstigt at øge kapitalgrundlaget
Institutterne foretager de i artikel 56, litra b), c) og d), krævede fradrag i overensstemmelse med følgende:
Besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter opgøres på grundlag af lange bruttopositioner.
Hybride kernekapitalposter i forsikringsselskaber betragtes som besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i forbindelse med fradrag.
Artikel 59
Fradrag af besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor
Institutterne foretager de i artikel 56, litra c) og d), krævede fradrag i overensstemmelse med følgende:
De kan opgøre direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enhederne i den finansielle sektor på grundlag af lange nettopositioner i samme underliggende eksponering, forudsat at følgende to betingelser begge er opfyldt:
Den korte positions forfaldstidspunkt er enten sammenfaldende med eller senere end forfaldstidspunktet for den lange position, eller den korte positions restløbetid er mindst et år.
Enten indgår både den lange position og den korte position i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for kapitalinstrumenterne i enhederne i den finansielle sektor i disse indeks.
Artikel 60
Fradrag af besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i de tilfælde, hvor et institut ikke har en væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor
Med henblik på anvendelse af artikel 56, litra c), opgør institutterne det relevante beløb, der skal fratrækkes, ved at gange den i litra a) i nærværende stykke omhandlede værdi med den faktor, der fremkommer ved den i litra b) i nærværende stykke omhandlede beregning:
det samlede beløb, hvormed instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvor instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel, overstiger 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter beregnet efter anvendelse af følgende:
artikel 32-35
artikel 36, stk. 1, litra a)-g), litra k, nr. ii)-v), og litra l), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle
artikel 44 og 45
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet ikke har væsentlige kapitalandele, divideret med den samlede værdi af alle instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i disse enheder i den finansielle sektor.
Det beløb, der skal fratrækkes i henhold til stk. 1, fordeles på samtlige de hybride kernekapitalinstrumenter, der besiddes. Institutterne beregner den del af hvert hybridt kernekapitalinstrument, der fratrækkes i henhold til stk. 1, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke omhandlede beløb med den i litra b) i nærværende stykke omhandlede andel:
værdien af de besiddelser, som skal fratrækkes i henhold til stk. 1
andelen af instituttets samlede direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af hybride kernekapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet ikke har væsentlige kapitalandele, og som udgøres af de enkelte hybride kernekapitalinstrumenter, der besiddes.
Institutterne beregner den del af hvert hybridt kernekapitalinstrument, som risikovægtes i henhold til stk. 4, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke nævnte beløb med det i litra b) i nærværende stykke nævnte beløb:
de besiddelser, som skal risikovægtes i henhold til stk. 4
den andel, der følger af beregningen i stk. 3, litra b).
Artikel 61
Hybrid kernekapital
Et instituts hybride kernekapital består af hybride kernekapitalposter efter fradrag af de i artikel 56 nævnte poster og efter anvendelse af artikel 79.
KAPITEL 4
Supplerende kapital
Artikel 62
Supplerende kapitalposter
Supplerende kapitalposter omfatter følgende:
kapitalinstrumenter, når betingelserne i artikel 63 er opfyldt, og i det omfang, der er anført i artikel 64
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte instrumenter.
for institutter, der beregner de risikovægtede eksponeringsbeløb efter bestemmelserne i tredje del, afsnit II, kapitel 2, generelle kreditrisikojusteringer, før indregning af skatteeffekten, på op til 1,25 % af de risikovægtede eksponeringsbeløb beregnet efter bestemmelserne i tredje del, afsnit II, kapitel 2
for institutter, der beregner de risikovægtede eksponeringsbeløb efter bestemmelserne i tredje del, afsnit II, kapitel 3, de positive beløb, før indregning af skatteeffekten, der fremkommer ved beregningen i henhold til artikel 158 og 159, på op til 0,6 % af de risikovægtede eksponeringsbeløb beregnet efter bestemmelserne i tredje del, afsnit II, kapitel 3.
Kapitalposterne i litra a) kvalificeres ikke som egentlige kernekapitalposter eller hybride kernekapitalposter.
Artikel 63
Supplerende kapitalinstrumenter
Kapitalinstrumenterne betragtes som supplerende kapitalinstrumenter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Instrumenterne er udstedt direkte af et institut og fuldt indbetalt.
Ingen af følgende ejer instrumenterne:
instituttet eller dets datterselskaber
en virksomhed, hvori instituttet har kapitalinteresser i form af besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller kapitalen i virksomheden, enten direkte eller gennem kontrol.
Erhvervelsen af ejendomsretten til instrumenterne er ikke direkte eller indirekte finansieret af instituttet.
Fordringen på instrumenternes hovedstol i henhold til de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, er efterstillet alle fordringer fra nedskrivningsrelevante passivinstrumenter.
Ingen af følgende har stillet sikkerhed for instrumenterne eller underlagt dem en garanti, som forbedrer fordringens rangorden:
instituttet eller dets datterselskaber
moderselskabet for instituttet eller dets datterselskaber
det finansielle moderholdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede holdingselskab eller dets datterselskaber
det blandede finansielle holdingselskab eller dets datterselskaber
enhver virksomhed, som har snævre forbindelser med de i nr. i) - v), nævnte enheder.
Instrumenterne er ikke omfattet af ordninger, som på anden måde forbedrer fordringens rangorden.
Instrumenterne har en oprindelig løbetid på mindst fem år.
De bestemmelser, der regulerer instrumenterne, indeholder ikke et incitament til, at instituttet henholdsvis indfrier eller tilbagebetaler deres hovedstol, før de udløber.
Hvis instrumenterne indeholder en eller flere optioner på førtidig indfrielse, herunder call-optioner, kan optionerne kun udnyttes efter udstederens eget valg.
Instrumenterne kan kun opkræves, indfries, tilbagebetales eller genkøbes før udløb, når betingelserne i artikel 77 er opfyldt, og først fem år efter udstedelsesdatoen, undtagen i de tilfælde, hvor betingelserne i artikel 78, stk. 4, er opfyldt.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, angiver ikke eksplicit eller implicit, at instrumenterne bliver opkrævet, indfriet, tilbagebetalt eller genkøbt før udløb af instituttet i andre tilfælde end i forbindelse med instituttets insolvens eller likvidation, og instituttet tilkendegiver ikke dette på anden måde.
De bestemmelser, som regulerer instrumenterne, giver ikke indehaveren ret til at fremskynde de planlagte betalinger af renter og afdrag, undtagen i tilfælde af instituttets insolvens eller likvidation.
Størrelsen af de forfaldne renter eller udbytter af instrumenterne vil ikke blive ændret på baggrund af kreditsituationen for instituttet eller dets moderselskab.
Hvis udstederen er etableret i et tredjeland og er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, eller hvis udstederen er etableret i en medlemsstat, skal instrumenternes hovedstol i henhold til den lov eller de kontraktlige bestemmelser, som regulerer instrumenterne, efter afviklingsmyndighedens afgørelse om at udøve nedskrivnings- og konverteringsbeføjelserne omhandlet i artikel 59 i nævnte direktiv nedskrives permanent, eller instrumenterne skal konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter;
Hvis udstederen er etableret i et tredjeland og ikke er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, skal instrumenternes hovedstol i henhold til den lov eller de kontraktlige bestemmelser, som regulerer instrumenterne, efter den relevante tredjelandsmyndigheds afgørelse nedskrives permanent eller konverteres til egentlige kernekapitalinstrumenter.
Hvis udstederen er etableret i et tredjeland og er udpeget i henhold til artikel 12 i direktiv 2014/59/EU som en del af en afviklingskoncern, hvis afviklingsenhed er etableret i Unionen, eller hvis udstederen er etableret i en medlemsstat, må instrumenterne kun udstedes i henhold til eller på anden måde være omfattet af et tredjelands lovgivning, såfremt udøvelsen af nedskrivnings- og konverteringsbeføjelserne, jf. artikel 59 i nævnte direktiv, i henhold til dette tredjelands lovgivning er effektiv og kan håndhæves på grundlag af lovbestemmelser eller juridisk bindende kontraktlige bestemmelser, der anerkender afviklings- eller andre nedskrivnings- eller konverteringshandlinger.
Instrumenterne er ikke omfattet af modregnings- eller nettingaftaler, der ville underminere deres tabsabsorberingskapacitet.
Kun den del af et kapitalinstrument, der er fuldt indbetalt, kan med henblik på første afsnit, litra a), betragtes som et supplerende kapitalinstrument.
Artikel 64
Amortisering af supplerende kapitalinstrumenter
I hvilket omfang supplerende kapitalinstrumenter kan betragtes som supplerende kapitalposter i løbet af de sidste fem år af instrumenternes løbetid, beregnes ved at gange det resultat, der fremkommer ved beregningen i litra a), med det beløb, der er omhandlet i litra b):
den regnskabsmæssige værdi af instrumenterne på førstedagen af de resterende fem år af deres kontraktlige løbetid divideret med antallet af dage i denne periode
de resterende dage i instrumenternes kontraktlige løbetid.
Artikel 65
Følgerne af, at betingelserne for supplerende kapitalinstrumenter ikke længere er opfyldt
Følgende bestemmelser finder anvendelse, når betingelserne for et supplerende kapitalinstrument som omhandlet i artikel 63 ikke længere er opfyldt:
Instrumentet ophører omgående med at kvalificeres som et supplerende kapitalinstrument.
Den del af overkursen ved emission, der vedrører dette instrument, ophører omgående med at kvalificeres som supplerende kapitalposter.
Artikel 66
Fradrag i supplerende kapitalposter
Følgende fradrages i supplerende kapitalposter:
et instituts direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egne supplerende kapitalinstrumenter, herunder egne supplerende kapitalinstrumenter, som et institut kan være forpligtet til at købe i medfør af eksisterende kontraktlige forpligtelser
direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvormed instituttet har besiddelser i krydsejerskab, som efter de kompetente myndigheders opfattelse er blevet indgået for kunstigt at øge instituttets kapitalgrundlag
den relevante værdi opgjort i henholdt til artikel 70 af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel i disse enheder
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, når instituttet har en væsentlig kapitalandel i disse enheder, undtagen emissionspositioner, der besiddes i højst fem arbejdsdage.
det beløb af poster, der i henhold til artikel 72e skal fradrages i de nedskrivningsrelevante passivposter, og som overstiger instituttets nedskrivningsrelevante passivposter.
Artikel 67
Fradrag af besiddelser af egne supplerende kapitalinstrumenter
Med henblik på anvendelse af artikel 66, litra a), opgør institutterne besiddelser på grundlag af lange bruttopositioner med følgende undtagelser:
Institutterne kan opgøre værdien af besiddelserne på grundlag af lange nettopositioner, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende eksponering, og der er med de korte positioner ikke forbundet nogen modpartsrisiko.
enten indgår både de lange og korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for egne supplerende kapitalinstrumenter i disse indeks.
Institutterne kan modregne lange bruttopositioner i egne supplerende kapitalinstrumenter, som er fremkommet ved besiddelser af indekspapirer, i korte positioner i egne supplerende kapitalinstrumenter, der er fremkommet ved korte positioner i de underliggende indeks, herunder også når der med disse korte positioner er forbundet en modpartsrisiko, såfremt følgende to betingelser begge er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende indeks.
Enten indgår både de lange og de korte positioner i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Artikel 68
Fradrag af besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor og i de tilfælde, hvor instituttet har besiddelser i krydsejerskab med det formål kunstigt at øge kapitalgrundlaget
Institutterne foretager de i artikel 66, litra b), c) og d), krævede fradrag i overensstemmelse med følgende bestemmelser:
Besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter opgøres på grundlag af lange bruttopositioner.
Besiddelser af supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber og resterende supplerende kapitalposter i forsikringsselskaber betragtes som supplerende kapitalinstrumenter i forbindelse med fradrag.
Artikel 69
Fradrag af besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor
Institutterne foretager de i artikel 66, litra c) og d), krævede fradrag i overensstemmelse med følgende:
De kan opgøre direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enhederne i den finansielle sektor på grundlag af lange nettopositioner i samme underliggende eksponering, forudsat at følgende to betingelser begge er opfyldt:
Den korte positions forfaldstidspunkt er enten sammenfaldende med eller senere end forfaldstidspunktet for den lange position, eller den korte positions restløbetid er mindst et år.
Enten indgår både den lange position og den korte position i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
De opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, på grundlag af den underliggende eksponering for kapitalinstrumenterne i enhederne i den finansielle sektor i disse indeks.
Artikel 70
Fradrag af supplerende kapitalinstrumenter i de tilfælde, hvor et institut ikke har en væsentlig investering i en relevant enhed
Med henblik på anvendelse af artikel 66, litra c), opgør institutterne det relevante beløb, der skal fratrækkes, ved at gange den i litra a) i nærværende stykke omhandlede værdi med den faktor, der fremkommer ved den i litra b) i nærværende stykke omhandlede beregning:
det samlede beløb, hvormed instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvor instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel, overstiger 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter beregnet efter anvendelse af følgende:
artikel 32-35
artikel 36, stk. 1, litra a)-g), litra k, nr. ii)-v), og litra l), undtagen det beløb, der skal fratrækkes for udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle
artikel 44 og 45
værdien af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i de enheder i den finansielle sektor, hvor instituttet ikke har en væsentlig kapitalandel, divideret med den samlede værdi af alle instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i disse enheder i den finansielle sektor.
Det beløb, der skal fratrækkes i henhold til stk. 1, skal fordeles på hvert supplerende kapitalinstrument, der besiddes. Institutterne beregner den del af hvert supplerende kapitalinstrument, der fratrækkes i henhold til stk. 1, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke omhandlede beløb med den i litra b) i nærværende stykke omhandlede andel:
værdien af de besiddelser, som skal fratrækkes i henhold til stk. 1
andelen af instituttets samlede direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, hvori instituttet ikke har væsentlige kapitalandele, og som udgøres af de enkelte supplerende kapitalinstrumenter, der besiddes.
Institutterne beregner den del af hvert supplerende kapitalinstrument, som risikovægtes i henhold til stk. 4, ved at gange det i litra a) i nærværende stykke nævnte beløb med det i litra b) i nærværende stykke nævnte beløb:
de besiddelser, som skal risikovægtes i henhold til stk. 4
den andel, der følger af beregningen i stk. 3, litra b).
Artikel 71
Supplerende kapital
Et instituts supplerende kapital består af instituttets supplerende kapitalposter efter fradrag af de i artikel 66 nævnte poster og efter anvendelse af artikel 79.
KAPITEL 5
Kapitalgrundlag
Artikel 72
Kapitalgrundlag
Et instituts kapitalgrundlag består af summen af dets kernekapital og supplerende kapital.
KAPITEL 5a
Nedskrivningsrelevante passiver
Artikel 72a
Nedskrivningsrelevante passivposter
Nedskrivningsrelevante passivposter består af følgende, medmindre de falder ind under en af de kategorier af udelukkede passiver, der er anført i denne artikels stk. 2, og i det omfang, der er anført i artikel 72c:
nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, når betingelserne i artikel 72b er opfyldt, for så vidt som de ikke kan betragtes som egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter eller supplerende kapitalposter
supplerende kapitalinstrumenter med en restløbetid på mindst ét år, for så vidt som de ikke kan betragtes som supplerende kapitalposter i henhold til artikel 64.
Følgende passiver er udelukket fra nedskrivningsrelevante passivposter:
dækkede indskud
anfordringsindskud og kortfristede indskud med en oprindelig løbetid på mindre end et år
den del af berettigede indskud fra fysiske personer, mikrovirksomheder og små- og mellemstore virksomheder, som overstiger dækningsniveauet som omhandlet i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU ( 19 )
indskud, der ville være berettigede indskud fra fysiske personer, mikrovirksomheder og små- og mellemstore virksomheder, hvis de ikke var blevet foretaget gennem filialer beliggende uden for Unionen af institutter, der er etableret i Unionen
sikrede passiver, herunder dækkede obligationer og passiver i form af finansielle instrumenter, der anvendes til risikoafdækning, og som udgør en integreret del af dækningspuljen, og som i henhold til national ret er sikret på samme måde som dækkede obligationer, såfremt alle sikrede aktiver i tilknytning til en sikkerhedspulje for dækkede obligationer er uberørte, holdes adskilt og finansieres i tilstrækkeligt omfang, og eksklusive en hvilken som helst del af et sikret passiv eller et passiv, for hvilket der er stillet sikkerhed, og som overstiger værdien af de aktiver, det pant, den tilbageholdelsesret eller den kaution, der stilles som sikkerhed
ethvert passiv, der opstår som følge af besiddelse af kunders aktiver eller penge, herunder kunders aktiver eller penge, der besiddes på vegne af kollektive investeringsordninger, under forudsætning af at disse kunder er beskyttede i henhold til gældende insolvensret
ethvert passiv, der opstår som følge af et forvaltningsforhold mellem afviklingsenheden eller et af dens datterselskaber (som forvalter) og en anden person (som begunstiget), under forudsætning af at en sådan begunstiget er beskyttet i henhold til gældende insolvens- eller civilret
passiver i forhold til institutter, undtagen passiver i forhold til enheder, der indgår i samme koncern, med en oprindelig løbetid på mindre end syv dage
passiver med en resterende løbetid på mindre end syv dage, over for:
systemer eller systemansvarlige, der er udpeget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF ( 20 )
deltagere i et system, der er udpeget i overensstemmelse med direktiv 98/26/EF, og som følge af deltagelse i et sådant system eller
tredjelandes CCP'er, der er anerkendt i overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) nr. 648/2012.
et passiv over for følgende:
en medarbejder som følge af et løntilgodehavende, pensionsydelser eller anden fast godtgørelse, undtagen den variable del af lønnen, som ikke er reguleret ved kollektive overenskomster, og undtagen den variable del af lønnen for væsentlige risikotagere som omhandlet i artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU
en kommerciel eller handelsmæssig kreditor som følge af levering til instituttet eller moderselskabet af varer eller tjenesteydelser, der er afgørende for den daglige drift af instituttets eller moderselskabets aktiviteter, herunder IT-tjenester, forsyninger og leje, servicering og vedligeholdelse af lokaler
skatte- og socialsikringsmyndigheder, såfremt disse passiver har fortrinsret i henhold til gældende ret
indskudsgarantiordninger, hvor passivet følger af forfaldne bidrag i overensstemmelse med direktiv 2014/49/EU
passiver hidrørende fra derivater
passiver hidrørende fra gældsinstrumenter med indbyggede derivater.
Med henblik på første afsnit, litra l), anses gældsinstrumenter med optioner på førtidig indfrielse, der kan udnyttes efter udstederens eller indehaverens valg, og gældsinstrumenter med variabel rente, der er afledt af en bredt anvendt referencerente, som f.eks. Euribor eller Libor, ikke for at være gældsinstrumenter med indbyggede derivater alene på grund af disse træk.
Artikel 72b
Nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Passiver betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
Passiverne er udstedt eller optaget direkte af et institut og er fuldt indbetalt.
Ingen af følgende ejer passiverne:
instituttet eller en enhed i den samme afviklingskoncern
en virksomhed, hvori instituttet har direkte eller indirekte kapitalinteresser i form af besiddelse af mindst 20 % af stemmerettighederne eller kapitalen i virksomheden, enten direkte eller gennem kontrol.
Erhvervelsen af ejendomsretten til passiverne er ikke direkte eller indirekte finansieret af afviklingsenheden.
Fordringen på passivernes hovedstol i henhold til de bestemmelser, som regulerer instrumenterne, er efterstillet alle fordringer, der følger af de udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2; dette krav om efterstillelse anses for opfyldt i følgende situationer:
de kontraktlige bestemmelser, som regulerer passiverne, fastsætter, at fordringen på instrumenternes hovedstol i tilfælde af almindelig insolvensbehandling, jf. artikel 2, stk. 1, nr. 47), i direktiv 2014/59/EU, er efterstillet fordringer, der følger af de udelukkede passiver omhandlet i denne forordnings artikel 72a, stk. 2
gældende ret fastsætter, at fordringen på instrumenternes hovedstol i tilfælde af almindelig insolvensbehandling, jf. artikel 2, stk. 1, nr. 47), i direktiv 2014/59/EU, er efterstillet fordringer, der følger af de udelukkede passiver omhandlet i denne forordnings artikel 72a, stk. 2
instrumenterne er udstedt af en afviklingsenhed, der ikke har medtaget udelukkede passiver, jf. denne forordnings artikel 72a, stk. 2, i balancen, som er sidestillet med eller efterstillet nedskrivningsrelevante passivinstrumenter.
Ingen af følgende har stillet sikkerhed for passiverne eller underlagt dem en garanti eller nogen anden ordning, som forbedrer fordringens rangorden:
instituttet eller dets datterselskaber
moderselskabet for instituttet eller dets datterselskaber
enhver virksomhed, som har snævre forbindelser med de i nr. i) og ii) nævnte enheder.
Passiverne er ikke omfattet af modregnings- eller nettingaftaler, der ville underminere deres tabsabsorberingskapacitet ved afvikling.
De bestemmelser, som regulerer passiverne, indeholder ikke et incitament til, at hovedstolen bliver opkrævet, indfriet eller genkøbt før udløb eller førtidsindfriet af instituttet, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 72c, stk. 3.
Passiverne kan ikke indfries af indehaverne af instrumenterne før udløb, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 72c, stk. 2
Hvis passiverne indeholder en eller flere optioner på førtidig indfrielse, herunder call-optioner, kan optionerne kun udnyttes efter udstederens eget valg, undtagen i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 72c, stk. 2, jf. dog artikel 72c, stk. 3 og 4.
Passiverne kan kun opkræves, indfries, tilbagebetales eller genkøbes før udløb, når betingelserne i artikel 77 og 78a er opfyldt.
De bestemmelser, som regulerer passiverne, angiver ikke eksplicit eller implicit, at passiverne bliver opkrævet, indfriet, tilbagebetalt eller genkøbt før udløb af afviklingsenheden på anden måde end i forbindelse med instituttets insolvens eller likvidation, og instituttet tilkendegiver ikke dette på anden måde.
De bestemmelser, som regulerer passiverne, giver ikke indehaveren ret til at fremskynde de planlagte betalinger af renter og afdrag, undtagen i forbindelse med afviklingsenhedens insolvens eller likvidation.
Størrelsen af de forfaldne renter eller udlodninger på passiverne vil ikke blive ændret på baggrund af kreditsituationen for afviklingsenheden eller dens moderselskab.
For instrumenter, der udstedes efter den 28. juni 2021, henviser den relevante kontraktmæssige dokumentation og, hvor det er relevant, prospektet for udstedelsen udtrykkeligt til muligheden for at udøve nedskrivnings- og konverteringsbeføjelserne i overensstemmelse med artikel 48 direktiv 2014/59/EU.
Kun de dele af passiver, der er fuldt indbetalt, kan med henblik på første afsnit, litra a), betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter.
Hvis nogle af de udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2, i henhold til national lovgivning om insolvens er efterstillet almindelige usikrede fordringer, bl.a. på grund af at de besiddes af en kreditor, der har snævre forbindelser til skyldneren, at kreditor er eller har været aktionær, i et kontrol- eller koncernforhold, medlem af ledelsesorganet eller beslægtet med nogen af disse personer, må efterstillelsen med henblik på nærværende artikels første afsnit, litra d), ikke vurderes med henvisning til fordringer, der følger af sådanne udelukkede passiver.
Med henblik på artikel 92b skal henvisninger til afviklingsenheden i dette stykkes første afsnit, litra c), k), l) og m), også forstås som henvisninger til et institut, der er et væsentligt datterselskab af et tredjelands-G-SII.
Ud over passiverne, jf. nærværende artikels stk. 2, kan afviklingsmyndigheden tillade, at passiver betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter op til et samlet beløb, som ikke overstiger 3,5 % af det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3 og 4, såfremt:
Alle betingelserne i stk. 2 med undtagelse af betingelsen i stk. 2, første afsnit, litra d), er opfyldt.
Passiverne er sidestillet med de udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2, som har den laveste prioritet; undtaget herfra er de i nærværende artikels stk. 2, tredje afsnit, anførte udelukkede passiver, der i henhold til national lovgivning om insolvens er efterstillet almindelige usikrede fordringer, og
Medtagelsen af disse passiver i nedskrivningsrelevante passivposter ikke giver anledning til væsentlig risiko for en vellykket retssag eller gyldige erstatningskrav ifølge en vurdering fra afviklingsmyndigheden i henhold til principperne i artikel 34, stk. 1, litra g), og artikel 75 i direktiv 2014/59/EU.
Afviklingsmyndigheden kan tillade, at passiver betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i tillæg til de passiver, der er omhandlet i stk. 2, såfremt:
Instituttet ikke har tilladelse til at medtage de passiver, der er omhandlet i stk. 3, i de nedskrivningsrelevante passivposter.
Alle betingelserne i stk. 2 med undtagelse af betingelsen i stk. 2, første afsnit, litra d), er opfyldt.
Passiverne er sidestillet med eller foranstillet de udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2, som har den laveste prioritet; undtaget herfra er de i nærværende artikels stk. 2, tredje afsnit, anførte udelukkede passiver, der i henhold til national lovgivning om insolvens er efterstillet almindelige usikrede fordringer.
I instituttets balance overstiger beløbet af de udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2, som er sidestillet med eller efterstillet disse passiver ved insolvens, ikke 5 % af instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver.
Medtagelsen af disse passiver i nedskrivningsrelevante passivposter ikke giver anledning til en væsentlig risiko for en vellykket retssag eller gyldige erstatningskrav ifølge en vurdering fra afviklingsmyndigheden i henhold til principperne i artikel 34, stk. 1, litra g), og artikel 75 i direktiv 2014/59/EU.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
de relevante former for indirekte finansiering af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
formen og arten af indfrielsesincitamenter med henblik på betingelsen i nærværende artikels stk. 2, første afsnit, litra g), og artikel 72c, stk. 3.
Disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder skal være i fuld overensstemmelse med den i artikel 28, stk. 5, og artikel 52, stk. 2, litra a), omhandlede delegerede retsakt.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 28. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 72c
Amortisering af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Nedskrivningsrelevante passivinstrumenter med en restløbetid på mindre end et år betragtes ikke som nedskrivningsrelevante passivposter.
Artikel 72d
Følger af manglende opfyldelse af anerkendelsesbetingelserne
Hvis de gældende betingelser i artikel 72b i forbindelse med et nedskrivningsrelevant passivinstrument ikke længere opfyldes, betragtes passiverne med øjeblikkelig virkning ikke længere som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter.
Passiver omhandlet i artikel 72b, stk. 2, kan fortsat betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, så længe de betragtes som nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i henhold til artikel 72b, stk. 3 eller 4.
Artikel 72e
Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter
Institutter, der er omfattet af artikel 92a, fradrager i de nedskrivningsrelevante passivposter følgende:
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, herunder egne passiver, som instituttet kan være forpligtet til at erhverve i medfør af eksisterende kontraktlige forpligtelser
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, med hvilke instituttet har besiddelser i krydsejerskab, som efter de kompetente myndigheders opfattelse har til formål kunstigt at øge afviklingsenhedens tabsabsorberingskapacitet og rekapitaliseringsevne
den relevante værdi opgjort i henhold til artikel 72i af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, når instituttet ikke har væsentlige investeringer i disse enheder
instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, når instituttet har væsentlige investeringer i disse enheder, undtagen emissionspositioner, der besiddes i fem arbejdsdage eller derunder.
Med henblik på denne afdeling kan institutterne beregne værdien af besiddelserne af de nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der er omhandlet i artikel 72b, stk. 3, på følgende måde:
hvor:
h |
= |
værdien af besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter omhandlet i artikel 72b, stk. 3 |
i |
= |
indekset for det udstedende institut |
Hi |
= |
den samlede værdi af det udstedende instituts i besiddelser af nedskrivningsrelevante passiver omhandlet i artikel 72b, stk. 3 |
li |
= |
værdien af passiver medtaget i nedskrivningsrelevante passivposter af det udstedende institut i inden for de grænser, der er anført i artikel 72b, stk. 3, ifølge det udstedende instituts seneste oplysninger, og |
Li |
= |
den samlede værdi af de udestående passiver for det udstedende institut i omhandlet i artikel 72b, stk. 3, ifølge det udstedende instituts seneste oplysninger. |
Såfremt et moderinstitut i Unionen eller et moderinstitut i en medlemsstat, som er omfattet af artikel 92a, har direkte, indirekte eller syntetiske besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter eller nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i et eller flere datterselskaber, som ikke tilhører den samme afviklingskoncern som det pågældende moderinstitut, kan moderinstituttets afviklingsmyndighed under passende hensyn til udtalelsen fra eventuelt berørte datterselskabers afviklingsmyndigheder eller relevante tredjelandsmyndigheder tillade, at moderinstituttet fradrager sådanne besiddelser ved at fratrække en lavere værdi fastsat af moderinstituttets afviklingsmyndighed. Den tilpassede værdi skal mindst være lig med værdien (m) beregnet på følgende måde:
hvor:
i |
= |
indekset for datterselskabet |
OPi |
= |
værdien af kapitalgrundlagsinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
LPi |
= |
værdien af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som er udstedt af datterselskabet i, som er i moderinstituttets besiddelse |
β |
= |
procentdel af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter udstedt af datterselskabet i, som er i moderselskabets besiddelse, beregnet som følger:
|
Oi |
= |
værdien af kapitalgrundlaget i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
Li |
= |
værdien af nedskrivningsrelevante passiver i datterselskabet i uden hensyntagen til fradraget beregnet i henhold til dette stykke |
ri |
= |
den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra a), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra a), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning |
aRWAi |
= |
det samlede risikoeksponeringsbeløb for G-SII-enheden i beregnet i henhold til artikel 92, stk. 3, under hensyntagen til justeringerne i artikel 12a eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser |
wi |
= |
den sats, der gælder for datterselskabet i på afviklingskoncernniveau i henhold til artikel 92a, stk. 1, litra b), i denne forordning og artikel 45c, stk. 3, første afsnit, litra b), i direktiv 2014/59/EU, eller, for tredjelandsdatterselskaber, et tilsvarende afviklingskrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag eller nedskrivningsrelevante passiver i henhold til denne forordning |
aLREi |
= |
det samlede eksponeringsmål for G-SII-enheden i beregnet i overensstemmelse med artikel 429, stk. 4, eller, for tredjelandsdatterselskaber, beregnet i henhold til gældende lokale bestemmelser. |
Hvis moderinstituttet har tilladelse til at fradrage det justerede beløb i overensstemmelse med første afsnit, fradrager datterselskabet forskellen mellem besiddelser af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter som omhandlet i første afsnit og det justerede beløb.
Artikel 72f
Fradrag af besiddelser af egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Med henblik på artikel 72e, stk. 1, litra a), opgør institutterne besiddelserne på grundlag af lange bruttopositioner med følgende undtagelser:
Institutterne kan opgøre værdien af besiddelserne på grundlag af lange nettopositioner, såfremt begge følgende betingelser er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende eksponering, og der er med de korte positioner ikke forbundet nogen modpartsrisiko.
Enten indgår både de lange og korte positioner i handelsbeholdningen, eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Institutterne opgør den værdi, der skal fratrækkes for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i disse indeks.
Institutterne kan modregne lange bruttopositioner i egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som er fremkommet ved besiddelser af indekspapirer, mod korte positioner i egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der er fremkommet ved korte positioner i de underliggende indeks, herunder når der med disse korte positioner er forbundet en modpartsrisiko, såfremt begge følgende betingelser er opfyldt:
De lange og korte positioner er i samme underliggende indeks
Enten indgår både de lange og de korte positioner i handelsbeholdningen, eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
Artikel 72g
Fradragsgrundlag for nedskrivningsrelevante passivposter
Med henblik på artikel 72e, stk. 1, litra b), c) og d), fradrager institutter lange bruttopositioner med de undtagelser, der er fastsat i artikel 72h og 72i.
Artikel 72h
Fradrag af besiddelser af nedskrivningsrelevante passiver i andre G-SII-enheder
Institutter, der ikke benytter undtagelsen i artikel 72j, foretager fradragene omhandlet i artikel 72e, stk. 1, litra c) og d), i overensstemmelse med følgende:
De kan opgøre direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter på grundlag af lange nettopositioner i samme underliggende eksponering, såfremt begge følgende betingelser er opfyldt:
Den korte positions forfaldstidspunkt er enten sammenfaldende med eller senere end forfaldstidspunktet for den lange position, eller den korte positions restløbetid er mindst et år.
Enten indgår både den lange position og den korte position i handelsbeholdningen eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
De opgør den værdi, der skal fradrages for direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af indekspapirer, ved at beregne den underliggende eksponering for egne nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i disse indeks.
Artikel 72i
Fradrag af nedskrivningsrelevante passiver i de tilfælde, hvor instituttet ikke har væsentlige investeringer i G-SII-enheder
Med henblik på artikel 72e, stk. 1, litra c), beregner institutterne det relevante beløb, der skal fradrages, ved at multiplicere det i litra a) i nærværende stykke omhandlede beløb med den faktor, der fremkommer ved den i litra b) i nærværende stykke omhandlede beregning:
det samlede beløb, hvormed instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, hvori instituttet ikke har væsentlige investeringer, overstiger 10 % af instituttets egentlige kernekapitalposter beregnet efter anvendelse af følgende:
artikel 32-35
artikel 36, stk. 1, litra a)-g), litra k), nr. ii)-v), og litra l), undtagen det beløb, der skal fradrages for udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle
artikel 44 og 45
værdien af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, hvori instituttet ikke har væsentlige investeringer, divideret med den samlede værdi af instituttets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, hvori afviklingsenheden ikke har væsentlige investeringer.
Det beløb, der skal fradrages i henhold til stk. 1, fordeles på hvert nedskrivningsrelevant passivinstrument i en G-SII-enhed, der besiddes af instituttet. Institutterne beregner den del af hvert nedskrivningsrelevant passivinstrument, som fradrages i henhold til stk. 1, ved at multiplicere det i litra a) omhandlede beløb med den i litra b) omhandlede andel:
værdien af de besiddelser, som skal fradrages i henhold til stk. 1
den andel af instituttets samlede direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i G-SII-enheder, hvori instituttet ikke har væsentlige investeringer, der udgøres af de enkelte nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som instituttet besidder.
Artikel 72j
Handelsbeholdning, der fritages for fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter
Institutterne kan beslutte ikke at fradrage en udpeget del af deres direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som samlet og målt på lang bruttobasis er lig med eller mindre end 5 % af instituttets egentlige kernekapitalposter efter anvendelse af bestemmelserne i artikel 32-36, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
besiddelserne er i handelsbeholdningen
de nedskrivningsrelevante passivinstrumenter besiddes i højst 30 arbejdsdage.
Artikel 72k
Nedskrivningsrelevante passiver
Et instituts nedskrivningsrelevante passiver består af instituttets nedskrivningsrelevante passivposter efter fradragene omhandlet i artikel 72e.
Artikel 72l
Kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver
Et instituts kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver består af summen af dets kapitalgrundlag og dets nedskrivningsrelevante passiver.
KAPITEL 6
Generelle krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver
Artikel 73
Udlodninger på instrumenter
De kompetente myndigheder giver kun den i stk. 1 omhandlede forudgående tilladelse, hvis de anser alle følgende betingelser for at være opfyldt:
Instituttets mulighed for at annullere udbetalinger i forbindelse med instrumentet vil ikke blive påvirket negativt af det i stk. 1 omhandlede valg eller af den form, i hvilken udlodningerne kan foretages.
Kapitalinstrumentets eller passivets evne til at absorbere tab vil ikke blive påvirket negativt af det i stk. 1 omhandlede valg eller af den form, i hvilken udlodningerne kan foretages.
Kvaliteten af kapitalinstrumentet eller passivet vil ikke i øvrigt blive forringet af det i stk. 1 omhandlede valg eller af den form, i hvilken udlodningerne kan foretages.
Den kompetente myndighed hører afviklingsmyndigheden med hensyn til et instituts opfyldelse af disse betingelser, inden den forudgående tilladelse, jf. stk. 1, indrømmes.
Stk. 4 finder ikke anvendelse, hvis instituttet er en referenceenhed i dette brede markedsindeks, medmindre begge følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet anser bevægelserne i dette brede markedsindeks for ikke at være væsentligt forbundet med instituttets, moderinstituttets, det finansielle moderholdingselskabs, det blandede finansielle moderholdingselskabs eller det blandede moderselskabs kreditværdighed.
Den kompetente myndighed har ikke truffet en anden afgørelse end den, der er omhandlet i litra a).
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 74
Besiddelser af kapitalinstrumenter udstedt af regulerede enheder i den finansielle sektor, der ikke kvalificeres som lovpligtig kapital
Institutterne fratrækker ikke i kapitalgrundlaget direkte, indirekte eller syntetiske besiddelser af kapitalinstrumenter udstedt af en reguleret enhed i den finansielle sektor, der ikke kvalificeres som denne enheds lovpligtige kapital. Institutterne risikovægter sådanne besiddelser i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller i givet fald 3.
Artikel 75
Fradrag og krav om løbetid for korte positioner
Løbetidskravene for de korte positioner, der er omhandlet i artikel 45, litra a), artikel 59, litra a), artikel 69, litra a), og artikel 72h, litra a), anses for at være opfyldt med hensyn til de positioner, der besiddes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet har kontraktmæssigt ret til på en bestemt fremtidig dato at sælge den afdækkede lange position til den modpart, der foretager afdækningen.
Modparten, der foretager afdækningen af instituttet, er kontraktmæssigt forpligtet til på en bestemt fremtidig dato at købe den i litra a) omhandlede lange position af instituttet.
Artikel 76
Indeksbesiddelser af kapitalinstrumenter og af passiver
Med henblik på artikel 42, litra a), artikel 45, litra a), artikel 57, litra a), artikel 59, litra a), artikel 67, litra a), artikel 69, litra a), artikel 72f, litra a), og artikel 72h, litra a), kan institutterne reducere værdien af en lang position i et kapitalinstrument eller i et passiv med den del af indekset, der består af samme underliggende eksponering, som afdækkes, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
Enten indgår både den lange position, der afdækkes, og den korte position i et indeks, der anvendes til afdækning af den lange position, i handelsbeholdningen, eller de indgår begge uden for handelsbeholdningen.
De i litra a) omhandlede positioner opgøres til dagsværdi i instituttets balance.
Den i litra a) omhandlede korte position betragtes som en effektiv afdækning i henhold til instituttets interne kontrolprocesser.
De kompetente myndigheder vurderer mindst én gang om året, at de i litra c) omhandlede interne kontrolprocesser er tilstrækkelige og finder det godtgjort, at de fortsat er hensigtsmæssige.
Hvis de kompetente myndigheder har givet forudgående tilladelse, kan et institut anvende et konservativt skøn over sin underliggende eksponering mod de kapitalinstrumenter eller passiver, der indgår i indeksene, som et alternativ til, at det beregner sin eksponering mod instrumenterne i et eller flere af følgende litraer:
egne egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter, supplerende kapitalinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, som indgår i indeksene
egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter i enheder i den finansielle sektor, som indgår i indeksene
nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i institutter, som indgår i indeksene.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
hvornår et skøn, der anvendes som alternativ til beregningen af den i stk. 2 omhandlede underliggende eksponering, er tilstrækkeligt konservativt
betydningen af stor administrativ byrde med henblik på anvendelsen af stk. 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 77
Betingelser for reduktion af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver
Et institut skal have den kompetente myndigheds forudgående tilladelse til at gøre følgende:
reducere, indfri eller genkøbe egentlige kernekapitalinstrumenter udstedt af instituttet på en måde, som er tilladt i henhold til gældende national ret
reducere, distribuere eller omklassificere overkurs ved emission i tilknytning til kapitalgrundlagsinstrumenter til en anden kapitalgrundlagspost
opkræve, indfri, tilbagebetale eller genkøbe hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter før det kontraktlige udløbstidspunkt.
Artikel 78
Tilsynsmyndighedens tilladelse til at reducere kapitalgrundlaget
Den kompetente myndighed giver tilladelse til, at et institut reducerer, opkræver, indfrier, tilbagebetaler eller genkøber egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter, eller til, at det reducerer, distribuerer eller omklassificerer overkurs ved emission i tilknytning hertil, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
Før eller samtidig med enhver af de i artikel 77, stk. 1, omhandlede foranstaltninger erstatter instituttet de i artikel 77, stk. 1, omhandlede instrumenter eller overkurs ved emission i tilknytning hertil med kapitalgrundlagsinstrumenter af samme eller højere kvalitet på betingelser, som er forsvarlige i forhold til instituttets indtjeningsevne.
Instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver efter den i denne forordnings artikel 77, stk. 1, omhandlede foranstaltning vil overstige de krav, der er fastlagt i denne forordning, i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU, med en margen, som den kompetente myndighed anser for nødvendig.
Hvis et institut træffer tilstrækkelige foranstaltninger med hensyn til sin evne til at drive virksomhed med et kapitalgrundlag, der overstiger de beløb, der er fastlagt i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU, kan den kompetente myndighed give dette institut en generel forhåndstilladelse til at træffe enhver af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne forordnings artikel 77, stk. 1, med forbehold af kriterier, der sikrer, at sådanne fremtidige foranstaltninger vil være i overensstemmelse med betingelserne i litra a) og b) i dette stykke. Denne generelle forhåndstilladelse gives kun for en nærmere fastsat periode på højst et år, hvorefter den kan forlænges. Den generelle forhåndstilladelse gives kun for et bestemt på forhånd fastsat beløb, som fastsættes af den kompetente myndighed. ►C7 For egentlige kernekapitalinstrumenter må dette på forhånd fastsatte beløb ikke overstige 3 % af den relevante udstedelse, og det må ikke overstige 10 % af det beløb, hvormed den egentlige kernekapital overstiger summen af egentlige kernekapitalkrav fastlagt i denne forordning, i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU og en margen, som den kompetente myndighed anser for nødvendig. ◄ For hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter må dette på forhånd fastsatte beløb ikke overstige 10 % af den relevante udstedelse, og det må ikke overstige 3 % af den samlede værdi af udestående hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter, alt efter hvad der er relevant.
De kompetente myndigheder trækker den generelle forhåndstilladelse tilbage, hvis et institut overtræder et af de kriterier, der ligger til grund for tilladelsen.
De kompetente myndigheder kan give tilladelse til, at et institut opkræver, indfrier, tilbagebetaler eller genkøber hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter eller overkurs ved emission i tilknytning hertil i en periode på fem år efter deres udstedelsesdato, såfremt betingelserne i stk. 1 og en af følgende betingelser er opfyldt:
Der sker en ændring i den forskriftsmæssige klassificering af disse instrumenter, som sandsynligvis vil medføre, at de udelukkes fra kapitalgrundlaget eller omklassificeres til kapitalgrundlag af lavere kvalitet, og begge følgende betingelser er opfyldt:
Den kompetente myndighed anser denne ændring for at være tilstrækkelig sikker.
Instituttet godtgør over for den kompetente myndighed, at den forskriftsmæssige omklassificering af disse instrumenter ikke med rimelighed kunne forudses på tidspunktet for deres udstedelse.
Der sker en ændring i den gældende skattebehandling af disse instrumenter, som instituttet over for den kompetente myndighed godtgør er væsentlig og ikke med rimelighed kunne forudses på tidspunktet for deres udstedelse.
Instrumenterne og overkurs ved emission i tilknytning hertil er omfattet af overgangsbestemmelserne i artikel 494b.
Før eller samtidig med den i artikel 77, stk. 1, omhandlede foranstaltning erstatter instituttet de i artikel 77, stk. 1, omhandlede instrumenter eller overkurs ved emission i tilknytning hertil med kapitalgrundlagsinstrumenter af samme eller højere kvalitet på betingelser, som er forsvarlige i forhold til instituttets indtjeningsevne, og den kompetente myndighed har tilladt denne foranstaltning med den begrundelse, at den vil være gavnlig ud fra et tilsynsmæssigt perspektiv og begrundet i særlige omstændigheder.
De hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter genkøbes med henblik på market making.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
betydningen af »forsvarlige i forhold til instituttets indtjeningsevne«
det passende omfang af begrænsningen af indfrielsen omhandlet i stk. 3
proceduren, herunder grænserne og procedurerne for de kompetente myndigheders forhåndsgodkendelse af en foranstaltning som omhandlet i artikel 77, stk. 1, og datakravene i forbindelse med et instituts ansøgning om at få den kompetente myndigheds tilladelse til at træffe en foranstaltning som omhandlet deri, herunder den procedure, der skal anvendes i tilfælde af indfrielse af andele udstedt til medlemmer af andelsselskaber, og fristen for behandling af en sådan ansøgning.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 78a
Tilladelse til reduktion af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Afviklingsmyndigheden giver tilladelse til, at et institut opkræver, indfrier, tilbagebetaler eller genkøber nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
Før eller samtidig med enhver af de i artikel 77, stk. 2, omhandlede foranstaltninger erstatter instituttet de nedskrivningsrelevante passivinstrumenter med kapitalgrundlagsinstrumenter eller nedskrivningsrelevante passivinstrumenter af samme eller højere kvalitet på betingelser, som er forsvarlige i forhold til instituttets indtjeningsevne.
Instituttet har over for afviklingsmyndigheden godtgjort, at instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver efter den i denne forordnings artikel 77, stk. 2, omhandlede foranstaltning vil overstige de krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der er fastlagt i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU, med en margen, som afviklingsmyndigheden i enighed med den kompetente myndighed anser for nødvendig.
Instituttet har over for afviklingsmyndigheden godtgjort, at den delvise eller fuldstændige erstatning af nedskrivningsrelevante passiver med kapitalgrundlagsinstrumenter er nødvendig for at sikre overholdelse af de kapitalgrundlagskrav, der er fastlagt i denne forordning og direktiv 2013/36/EU for fortsat tilladelse.
Hvis et institut træffer tilstrækkelige foranstaltninger med hensyn til sin evne til at drive virksomhed med et kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver, der overstiger værdien af de krav, der er fastlagt i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU og 2014/59/EU, kan afviklingsmyndigheden efter at have hørt den kompetente myndighed give dette institut en generel forhåndstilladelse til at opkræve, indfri, tilbagebetale eller genkøbe nedskrivningsrelevante passivinstrumenter med forbehold af kriterier, der sikrer, at sådanne fremtidige foranstaltninger vil være i overensstemmelse med betingelserne i litra a) og b). Denne generelle forhåndstilladelse gives kun for en nærmere fastsat periode på højst et år, hvorefter den kan forlænges. Den generelle forhåndstilladelse gives for et bestemt på forhånd fastsat beløb, som fastsættes af afviklingsmyndigheden. Afviklingsmyndighederne underretter de kompetente myndigheder om generelle forhåndstilladelser, som de giver.
Afviklingsmyndigheden trækker den generelle forhåndstilladelse tilbage, hvis et institut overtræder et af de kriterier, der ligger til grund for tilladelsen.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
proceduren for samarbejde mellem den kompetente myndighed og afviklingsmyndigheden
proceduren, herunder frister og informationskrav, for tilladelse i henhold til stk. 1, første afsnit
proceduren, herunder frister og informationskrav, for den generelle forhåndstilladelse i henhold til stk. 1, andet afsnit
betydningen af »forsvarlige i forhold til instituttets indtjeningsevne«.
Med hensyn til nærværende stykkes første afsnit, litra d), skal udkastet til reguleringsmæssig teknisk standard være i fuld overensstemmelse med den i artikel 78 omhandlede delegerede retsakt.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 79
Midlertidig fravigelse af bestemmelserne om fradrag i kapitalgrundlaget og de nedskrivningsrelevante passiver
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 79a
Vurdering af overholdelse af betingelser for kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Ved vurderingen af overholdelsen af kravene i del II tager institutterne højde for instrumenternes væsentlige egenskaber og ikke alene deres retlige form. Ved vurderingen af et instruments væsentlige egenskaber tages der højde for alle ordninger vedrørende instrumenterne, selv hvis disse ikke er udtrykkeligt fastsat i selve instrumenternes vilkår og betingelser, med henblik på at fastslå, at de kombinerede økonomiske virkninger af sådanne ordninger er i overensstemmelse med de relevante bestemmelsers mål.
Artikel 80
Løbende kontrol med kvaliteten af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
De kompetente myndigheder skal efter anmodning fra EBA omgående fremsende alle de oplysninger, som EBA anser for relevante vedrørende nye kapitalinstrumenter eller nye typer passiver, der udstedes, for at EBA kan overvåge kvaliteten af kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter, der udstedes af institutter i hele Unionen.
En underretning indeholder følgende:
en detaljeret beskrivelse af arten og omfanget af den konstaterede mangel
teknisk rådgivning om de foranstaltninger, som EBA finder det nødvendigt, at Kommissionen træffer.
væsentlige ændringer af EBA's metoder til at stressteste institutters solvens.
EBA yder teknisk rådgivning til Kommissionen om alle væsentlige ændringer, som den finder det nødvendigt at foretage af definitionen af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver som følge af:
relevante ændringer af markedsstandarder eller markedspraksis
ændringer af de relevante retsforskrifter eller regnskabsstandarder
væsentlige ændringer af EBA's metoder til at stressteste institutters solvens.
AFSNIT II
MINORITETSINTERESSER OG HYBRIDE KERNEKAPITALINSTRUMENTER OG SUPPLERENDE KAPITALINSTRUMENTER UDSTEDT AF DATTERSELSKABER
Artikel 81
Minoritetsinteresser, som opfylder betingelserne for indregning i den konsoliderede egentlige kernekapital
Minoritetsinteresser omfatter summen af et datterselskabs egentlige kernekapitalposter, når følgende betingelser er opfyldt:
Datterselskabet antager en af følgende former:
et institut
en virksomhed, som i medfør af gældende national lovgivning er omfattet af kravene i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU
et mellemliggende finansielt holdingselskab eller mellemliggende blandet finansielt holdingselskab, der er omfattet af denne forordnings krav på delkonsolideret niveau, eller et mellemliggende investeringsholdingselskab, der er omfattet af kravene i forordning (EU) 2019/2033 på konsolideret niveau
et investeringsselskab
et mellemliggende finansielt holdingselskab i et tredjeland, forudsat at dette mellemliggende finansielle holdingselskab er omfattet af tilsynsmæssige krav, der er lige så strenge som dem, der anvendes på kreditinstitutter i dette tredjeland, og forudsat at Kommissionen i henhold til artikel 107, stk. 4, har vedtaget en afgørelse om, at disse tilsynsmæssige krav som minimum svarer til reglerne i denne forordning.
Datterselskabet indgår fuldt ud i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
De i indledningen til dette stykke omhandlede egentlige kernekapitalposter ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
Artikel 82
Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag
Kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital, supplerende kapital og kvalificerende kapitalgrundlag omfatter et datterselskabs minoritetsinteresser, hybride kernekapital- eller supplerende kapitalinstrumenter, alt efter hvad der er relevant, plus overkurs ved emission i tilknytning hertil, når følgende betingelser er opfyldt:
Datterselskabet antager en af følgende former:
et institut
en virksomhed, som i medfør af gældende national lovgivning er omfattet af kravene i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU
et mellemliggende finansielt holdingselskab eller mellemliggende blandet finansielt holdingselskab, der er omfattet af denne forordnings krav på delkonsolideret niveau, eller et mellemliggende investeringsholdingselskab, der er omfattet af kravene i forordning (EU) 2019/2033 på konsolideret niveau
et investeringsselskab
et mellemliggende finansielt holdingselskab i et tredjeland, forudsat at dette mellemliggende finansielle holdingselskab er omfattet af tilsynsmæssige krav, der er lige så strenge som dem, der anvendes på kreditinstitutter i dette tredjeland, og forudsat at Kommissionen i henhold til artikel 107, stk. 4, har vedtaget en afgørelse om, at disse tilsynsmæssige krav som minimum svarer til reglerne i denne forordning.
Datterselskabet indgår fuldt ud i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
de i indledningen til dette stykke omhandlede egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter ejes af andre personer end de virksomheder, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
Artikel 83
Kvalificerende hybrid kernekapital og supplerende kapital udstedt af en enhed med særligt formål (SPE)
Hybride kernekapital- og supplerende kapitalinstrumenter udstedt af en SPE og overkurs ved emission i tilknytning hertil kan kun indregnes i kvalificerende hybrid kernekapital, kernekapital eller supplerende kapital eller, efter omstændighederne, kvalificerende kapitalgrundlag indtil den 31. december 2021, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Den SPE, der har udstedt disse instrumenter, indgår fuldt ud i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2.
Instrumenterne og overkurs ved emission i tilknytning hertil indregnes kun i den kvalificerende hybride kernekapital, hvis de i artikel 52, stk. 1, fastsatte betingelser er opfyldt.
Instrumenterne og overkurs ved emission i tilknytning hertil indregnes kun i den kvalificerende supplerende kapital, hvis de i artikel 63 fastsatte betingelser er opfyldt.
SPE'ens eneste aktiv er dens andel af kapitalgrundlaget i moderselskabet eller et datterselskab heraf, som indgår fuldt ud i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2, og hvis form opfylder de i artikel 52, stk. 1, eller artikel 63 fastsatte relevante betingelser.
Hvis den kompetente myndighed mener, at en SPE's aktiver, bortset fra dens andel af kapitalgrundlaget i moderselskabet eller et datterselskab heraf, som indgår fuldt ud i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2, er minimale og ubetydelige for den pågældende enhed, kan den kompetente myndighed undlade at anvende den i litra d) i første afsnit, fastsatte betingelse.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 84
Minoritetsinteresser, som indgår i den konsoliderede egentlige kernekapital
Institutterne beregner værdien af et datterselskabs minoritetsinteresser, som indgår i den konsoliderede egentlige kernekapital, ved i dette selskabs minoritetsinteresser at fratrække det resultat, som fremkommer ved at gange den i litra a) nævnte værdi med den i litra b) nævnte procentdel, som følger:
datterselskabets egentlige kernekapital minus den laveste værdi af følgende:
værdien af datterselskabets egentlige kernekapital, som kræves for at opfylde følgende:
værdien af den konsoliderede egentlige kernekapital, som datterselskabet tegner sig for, og som kræves på konsolideret niveau for at opfylde summen af det i denne forordnings artikel 92, stk. 1, litra a), fastsatte krav, kravene i denne forordnings artikel 458 og 459, de specifikke kapitalgrundlagskrav omhandlet i artikel 104 i direktiv 2013/36/EU, det kombinerede bufferkrav defineret i artikel 128, nr. 6), i nævnte direktiv, samt eventuelle supplerende krav i lokale tilsynsbestemmelser i tredjelande, i det omfang disse krav skal opfyldes ved hjælp af egentlig kernekapital
datterselskabets minoritetsinteresser udtrykt som en procentdel af dette selskabs samlede egentlige kernekapitalposter.
Et institut kan vælge ikke at foretage denne beregning for et datterselskab omhandlet i artikel 81, stk. 1. Træffer et institut en sådan beslutning, må dette datterselskabs minoritetsinteresser ikke indgå i den konsoliderede egentlige kernekapital.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
De kompetente myndigheder kan fritage et finansielt moderholdingselskab fra at anvende denne artikel, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
dets hovedaktivitet består i at erhverve kapitalinteresser
det er underkastet tilsyn på konsolideret niveau
det konsoliderer et datterinstitut, i hvilket det kun har minoritetsinteresser gennem kontrol som defineret i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF
mere end 90 % af den konsoliderede egentlige kernekapital, der kræves, kommer fra det i litra c) omhandlede datterinstitut beregnet på delkonsolideret niveau.
►C1 Når et finansielt moderholdingselskab, der opfylder betingelserne i første afsnit, efter den 28. juni 2013 bliver et blandet finansielt moderholdingselskab, ◄ kan de kompetente myndigheder give dette blandede finansielle moderholdingselskab den i første afsnit omhandlede fritagelse, hvis det opfylder betingelserne i første afsnit.
Artikel 85
Kvalificerende kernekapitalinstrumenter, som indgår i den konsoliderede kernekapital
Institutterne beregner værdien af et datterselskabs kvalificerende kernekapital, som indgår i det konsoliderede kapitalgrundlag, ved i dette selskabs kvalificerende kernekapital at fratrække det resultat, der fremkommer ved at gange den i litra a) nævnte værdi med den i litra b) nævnte procentdel, som følger:
datterselskabets kernekapital minus den laveste af følgende værdier:
værdien af datterselskabets kernekapital, som kræves for at opfylde følgende:
værdien af den konsoliderede kernekapital, som datterselskabet tegner sig for, og som kræves på konsolideret niveau for at opfylde summen af det i denne forordnings artikel 92, stk. 1, litra b), fastsatte krav, kravene i denne forordnings artikel 458 og 459, de specifikke kapitalgrundlagskrav omhandlet i artikel 104 i direktiv 2013/36/EU, det kombinerede bufferkrav omhandlet i artikel 128, nr. 6), i nævnte direktiv, samt eventuelle supplerende krav i lokale tilsynsbestemmelser i tredjelande, i det omfang disse krav skal opfyldes ved hjælp af kernekapital
datterselskabets kvalificerende kernekapital udtrykt som en procentdel af dette selskabs samlede egentlige kernekapitalposter og hybride kernekapitalposter.
Et institut kan vælge ikke at foretage denne beregning for et datterselskab omhandlet i artikel 81, stk. 1. Træffer et institut en sådan beslutning, må dette datterselskabs kvalificerende kernekapital ikke indgå i den konsoliderede kernekapital.
Artikel 86
Kvalificerende kernekapital, som indgår i den konsoliderede hybride kernekapital
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 84, stk. 5 og 6, beregner institutterne værdien af et datterselskabs kvalificerende kernekapital, som indgår i den konsoliderede hybride kernekapital, ved i dette selskabs kvalificerende kernekapital, som indgår i den konsoliderede kernekapital, at fratrække dette selskabs minoritetsinteresser, som indgår i den konsoliderede egentlige kernekapital.
Artikel 87
Kvalificerende kapitalgrundlag, som indgår i det konsoliderede kapitalgrundlag
Institutterne beregner værdien af et datterselskabs kvalificerende kapitalgrundlag, som indgår i det konsoliderede kapitalgrundlag, ved i dette selskabs kvalificerende kapitalgrundlag at fratrække det resultat, der fremkommer ved at gange den i litra a) nævnte værdi med den i litra b) nævnte procentdel, som følger:
datterselskabets kapitalgrundlag minus den laveste af følgende værdier:
værdien af datterselskabets kapitalgrundlag, som kræves for at opfylde følgende:
værdien af det kapitalgrundlag, som datterselskabet tegner sig for, og som kræves på konsolideret niveau for at opfylde summen af det i denne forordnings artikel 92, stk. 1, litra c), fastsatte krav, kravene i denne forordnings artikel 458 og 459, de specifikke kapitalgrundlagskrav omhandlet i artikel 104 i direktiv 2013/36/EU, det kombinerede bufferkrav omhandlet i artikel 128, nr. 6), i nævnte direktiv, samt eventuelle supplerende krav i lokale tilsynsbestemmelser i tredjelande
selskabets kvalificerende kapitalgrundlag udtrykt som en procentdel af dette selskabs samlede egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter, men undtagen de beløb, der er omhandlet i artikel 62, litra c) og d).
Et institut kan vælge ikke at foretage denne beregning for et datterselskab omhandlet i artikel 81, stk. 1. Træffer et institut en sådan beslutning, må dette datterselskabs kvalificerende kapitalgrundlag ikke indgå i det konsoliderede kapitalgrundlag.
Artikel 88
Kvalificerende kapitalgrundlagsinstrumenter, som indgår i den konsoliderede supplerende kapital
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 84, stk. 5 og 6, beregner institutterne værdien af et datterselskabs kvalificerende kapitalgrundlag, som indgår i den konsoliderede supplerende kapital, ved i dette selskabs kvalificerende kapitalgrundlag, som indgår i det konsoliderede kapitalgrundlag, at fratrække dette selskabs kvalificerende kernekapital, som indgår i den konsoliderede kernekapital.
Artikel 88a
Kvalificerende nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Passiver udstedt af et datterselskab, der er etableret i Unionen, og som tilhører samme afviklingskoncern som afviklingsenheden, opfylder betingelserne for indregning i de konsoliderede nedskrivningsrelevante passivinstrumenter i et institut, der er underlagt artikel 92a, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
De er udstedt i overensstemmelse med artikel 45f, stk. 2, litra a), i direktiv 2014/59/EU.
De er købt af en eksisterende aktionær, der ikke indgår i samme afviklingskoncern, så længe udøvelsen af nedskrivnings- eller konverteringsbeføjelserne i overensstemmelse med artikel 59-62 i direktiv 2014/59/EU ikke berører afviklingsenhedens kontrol med datterselskabet.
De overstiger ikke det beløb, der beregnes ved at trække beløbet i nr. i) fra beløbet i nr. ii):
summen af de passiver, der er udstedt til og købt af afviklingsenheden enten direkte eller indirekte gennem andre enheder i samme afviklingskoncern, og størrelsen af de kapitalgrundlagsinstrumenter, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 45f, stk. 2, litra b), i direktiv 2014/59/EU
det krævede beløb i henhold til artikel 45f, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU.
AFSNIT III
KVALIFICERENDE KAPITALANDELE UDEN FOR DEN FINANSIELLE SEKTOR
Artikel 89
Risikovægtning og forbud mod kvalificerende kapitalandele uden for finanssektoren
En kvalificerende kapitalandel, som udgør over 15 % af instituttets justerede kapitalgrundlag, i en virksomhed, som ikke er en af følgende, er omfattet af bestemmelserne i stk. 3:
en enhed i den finansielle sektor
en virksomhed, som ikke er en enhed i den finansielle sektor, og som udøver aktiviteter, som den kompetente myndighed anser for at være en af følgende:
en direkte forlængelse af bankvirksomhed
accessorisk bankvirksomhed
leasing, factoring, formueforvaltning, forvaltning af databehandlingsydelser eller anden lignende virksomhed.
De kompetente myndigheder anvender kravene i litra a) eller b) på institutters kvalificerende kapitalandele som omhandlet i stk. 1 og 2:
Med henblik på at beregne kapitalkravet i overensstemmelse med tredje del skal institutterne risikovægte den højeste værdi af følgende med 1 250 %:
den værdi af de i stk. 1 nævnte kvalificerende kapitalandele, som overstiger 15 % af det justerede kapitalgrundlag
den samlede værdi af de i stk. 2 nævnte kvalificerende kapitalandele, som overstiger 60 % af instituttets justerede kapitalgrundlag.
De kompetente myndigheder forbyder institutter at have de i stk. 1 og 2 nævnte kvalificerende kapitalandele, hvis værdi overstiger de i disse stykker fastsatte procentdele af det justerede kapitalgrundlag.
De kompetente myndigheder offentliggør deres valg af litra a) eller b).
Ved anvendelsen af stk. 1, litra b), udsteder EBA retningslinjer med henblik på at præcisere følgende begreber:
virksomhed, der er en direkte forlængelse af bankvirksomhed
virksomhed, der er accessorisk til bankvirksomhed
lignende virksomhed.
Disse retningslinjer vedtages i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 90
Alternativer til risikovægten på 1 250 %
Som alternativ til at risikovægte de beløb, som overstiger de i artikel 89, stk. 1 og 2, fastsatte grænser, med 1 250 %, kan institutterne fratrække disse beløb i egentlige kernekapitalposter i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra k).
Artikel 91
Undtagelser
Aktier i virksomheder, som ikke er omhandlet i artikel 89 stk. 1, litra a) og b), medregnes ikke ved beregningen af de i nævnte artikel fastsatte grænser for det justerede kapitalgrundlag, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
Aktierne besiddes midlertidig som led i en finansiel bistandsoperation som omhandlet i artikel 79.
Besiddelsen af aktierne er en emissionsposition, der besiddes i højst fem arbejdsdage.
Aktierne besiddes i instituttets eget navn og for andres regning.
TREDJE DEL
KAPITALKRAV
AFSNIT I
GENERELLE KRAV, VÆRDIANSÆTTELSE OG INDBERETNING
KAPITEL 1
Krav til kapitalgrundlags størrelse
Artikel 92
Kapitalgrundlagskrav
Med forbehold af artikel 93 og 94 skal institutterne til enhver tid opfylde følgende kapitalgrundlagskrav:
en egentlig kernekapitalprocent på 4,5 %
en kernekapitalprocent på 6 %
en samlet kapitalprocent på 8 %.
en gearingsgrad på 3 %.
Et G-SII må kun opfylde gearingsgradbufferkravet med kernekapital. Kernekapital, som anvendes til at opfylde gearingsgradbufferkravet, må ikke anvendes til at opfylde de gearingsbaserede krav i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU, medmindre det udtrykkelig er fastsat deri.
Hvis et G-SII ikke opfylder gearingsgradbufferkravet, er det omfattet af kapitalbevaringskravet i overensstemmelse med artikel 141b i direktiv 2013/36/EU.
Hvis et G-SII ikke samtidig opfylder gearingsgradbufferkravet og det kombinerede bufferkrav som defineret i artikel 128, nr. 6), i direktiv 2013/36/EU, er det omfattet af det højeste af kapitalbevaringskravene i overensstemmelse med artikel 141 og 141b i nævnte direktiv.
Institutterne beregner deres kapitalprocenter som følger:
Den egentlige kernekapitalprocent er instituttets egentlige kernekapital udtrykt som en procentdel af den samlede risikoeksponering.
Kernekapitalprocenten er instituttets kernekapital udtrykt som en procentdel af den samlede risikoeksponering.
Den samlede kapitalprocent er instituttets kapitalgrundlag udtrykt som en procentdel af den samlede risikoeksponering.
Den samlede risikoeksponering beregnes som summen af litra a)-f) i nærværende stykke efter hensyntagen til de i stk. 4 omhandlede bestemmelser:
de risikovægtede eksponeringer for kreditrisiko og udvandingsrisiko beregnet efter bestemmelserne i afsnit II og artikel 379 for så vidt angår samtlige instituttets forretningsaktiviteter, undtagen risikovægtede eksponeringer i instituttets handelsbeholdningsaktiviteter
kapitalgrundlagskravene vedrørende et instituts handelsbeholdningsaktiviteter for så vidt angår følgende:
markedsrisiko opgjort efter bestemmelserne i afsnit IV i nærværende del, bortset fra de i nævnte afsnits kapitel 1a og 1b fastsatte metoder
store eksponeringer, der overstiger de i artikel 395-401 fastsatte grænser, i det omfang et institut har fået tilladelse til at overskride disse grænser, som fastsat i henhold til fjerde del
kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko som fastsat i afsnit IV i nærværende del, bortset fra de i nævnte afsnits kapitel 1a og 1b fastsatte metoder, for alle forretningsaktiviteter, der er genstand for valutakursrisici eller råvarerisici
kapitalgrundlagskravene beregnet i henhold til afsnit V i nærværende del med undtagelse af artikel 379 for så vidt angår afviklingsrisiko
kapitalgrundlagskravene beregnet efter bestemmelserne i afsnit VI for så vidt angår kreditværdijusteringsrisikoen for OTC-derivater, undtagen kreditderivater, der anses for at begrænse risikovægtede eksponeringer for kreditrisiko
kapitalgrundlagskravene opgjort efter bestemmelserne i afsnit III for så vidt angår den operationelle risiko
de risikovægtede eksponeringer opgjort efter bestemmelserne i afsnit II for den modpartsrisiko, der opstår i forbindelse med instituttets handelsbeholdningsaktiviteter vedrørende følgende typer transaktioner og aftaler:
de i bilag II omhandlede kontrakter og kreditderivater
genkøbstransaktioner og udlåns- eller indskudstransaktioner baseret på værdipapirer eller råvarer
margenudlånstransaktioner baseret på værdipapirer eller råvarer
terminsforretninger.
Følgende bestemmelser finder anvendelse på opgørelsen af den samlede risikoeksponering som omhandlet i stk. 3:
De kapitalgrundlagskrav, der er omhandlet i stk. 3, litra c), d) og e), omfatter de krav, der opstår i forbindelse med alle et instituts forretningsaktiviteter.
Institutterne skal gange kapitalgrundlagskravene i stk. 3, litra b)-e), med 12,5.
Artikel 92a
Krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for G-SII'er
Med forbehold af artikel 93 og 94 og undtagelserne, jf. nærværende artikels stk. 2, skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII-enheder, til enhver tid overholde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:
en risikobaseret sats på 18 %, som repræsenterer instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver udtrykt som en procentdel af det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i henhold til artikel 92, stk. 3 og 4
en ikkerisikobaseret sats på 6,75 %, som repræsenterer instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver udtrykt som en procentdel af det samlede eksponeringsmål omhandlet i artikel 429, stk. 4.
Kravene, jf. stk. 1, finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
inden for tre år efter den dato, hvor instituttet eller den koncern, som instituttet tilhører, er blevet udpeget som et G-SII
inden for to år efter den dato, hvor afviklingsmyndigheden har anvendt bail-in-værktøjet i henhold til direktiv 2014/59/EU
inden for to år efter den dato, hvor afviklingsmyndigheden har indført en anden foranstaltning iværksat af den private sektor, jf. artikel 32, stk. 1, litra b), i direktiv 2014/59/EU, hvorved kapitalinstrumenter og andre passiver er blevet nedskrevet eller konverteret til egentlige kernekapitalposter med henblik på at rekapitalisere afviklingsenheden uden anvendelse af afviklingsværktøjer.
▼M15 —————
Artikel 92b
Krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver for tredjelands-G-SII'er
Et nedskrivningsrelevant passivinstrument tages kun i betragtning med henblik på overholdelse af stk. 1, hvis det opfylder alle følgende supplerende betingelser:
i tilfælde af almindelig insolvensbehandling som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 47), i direktiv 2014/59/EU, er krav som følge af passivet efterstillet fordringer hidrørende fra passiver, der ikke opfylder betingelserne i nærværende artikels stk. 2, og som ikke betragtes som kapitalgrundlag
det er genstand for nedskrivnings- eller konverteringsbeføjelser i henhold til artikel 59-62 i direktiv 2014/59/EU.
Artikel 93
Startkapitalkrav for institutter i fortsat drift (going concern)
▼M9 —————
Artikel 94
Undtagelser for mindre handelsbeholdningsaktiviteter
Uanset artikel 92, stk. 3, litra b), kan institutterne beregne kapitalgrundlagskravet vedrørende deres handelsbeholdningsaktiviteter i henhold til nærværende artikels stk. 2, såfremt omfanget af deres balanceførte og ikkebalanceførte handelsbeholdningsaktiviteter er lig med eller under begge følgende tærskler på grundlag af en månedlig vurdering med anvendelse af data fra den sidste dag i måneden:
5 % af instituttets samlede aktiver
50 mio. EUR.
Når begge betingelser i stk. 1, litra a) og b), er opfyldt, kan institutterne beregne kapitalgrundlagskravet vedrørende deres handelsbeholdningsaktiviteter på følgende måde:
for kontrakter nævnt i bilag II, punkt 1, kontrakter vedrørende aktier omhandlet i nævnte bilag, punkt 3, og kreditderivater kan institutterne fritage disse positioner for kapitalgrundlagskravet omhandlet i artikel 92, stk. 3, litra b)
for positioner i handelsbeholdningen, som ikke er omhandlet i litra a) i nærværende stykke, kan institutterne erstatte kapitalgrundlagskravet omhandlet i artikel 92, stk. 3, litra b), med det krav, der beregnes i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a).
Institutterne beregner omfanget af deres balanceførte og ikkebalanceførte handelsbeholdningsaktiviteter på grundlag af data fra den sidste dag i hver måned med henblik på stk. 1 i overensstemmelse med følgende krav:
alle positioner, som indgår i handelsbeholdningen i henhold til artikel 104, medtages i beregningen med undtagelse af:
positioner vedrørende valuta og råvarer
positioner i kreditderivater, der anses for interne afdækninger af eksponeringer mod kreditrisici uden for handelsbeholdningen eller eksponeringer mod modpartsrisici, og de kreditderivattransaktioner, der dækker hele markedsrisikoen forbundet med disse interne afdækninger som omhandlet i artikel 106, stk. 3
alle positioner, der medtages i beregningen i henhold til litra a), ansættes til deres markedsværdi på denne bestemte dato; hvis markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansættes positionen til dagsværdien på denne dato; hvis markedsværdien og dagsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansættes positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi
lange positioners absolutte værdi og korte positioners absolutte værdi adderes.
Et institut ophører med at beregne kapitalgrundlagskravene vedrørende sine handelsbeholdningsaktiviteter i henhold til stk. 2 inden for tre måneder fra, at et af følgende indtræffer:
Instituttet opfylder ikke betingelserne i stk. 1, litra a) eller b), i tre på hinanden følgende måneder.
Instituttet opfylder ikke betingelserne i stk. 1, litra a) eller b), i mere end seks ud af de sidste 12 måneder.
Artikel 95
Kapitalgrundlagskrav for investeringsselskaber med begrænset tilladelse til at levere investeringsservices
De i nærværende artikels stk. 1 nævnte investeringsselskaber og de i artikel 4, stk. 1, nr. 2), litra c), omhandlede selskaber, der leverer investeringsservices og -aktiviteter som nævnt i afsnit A, nr. 2) og 4), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, opgør deres samlede risikoeksponering som den største værdi af følgende:
summen af posterne i artikel 92, stk. 3, litra a)-d) og f), efter anvendelse af artikel 92, stk. 4
12,5 multipliceret med den i artikel 97 angivne værdi.
De i artikel 4, stk. 1, nr. 2), litra c), omhandlede selskaber, der leverer investeringsservices og -aktiviteter som nævnt i afsnit A, nr. 2) og 4), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, skal opfylde kravene i artikel 92, stk. 1 og 2, på grundlag af den samlede risikoeksponering, der er omhandlet i første afsnit.
De kompetente myndigheder kan for de i artikel 4, stk. 1, nr. 2), litra c), omhandlede selskaber, der leverer investeringsservices og -aktiviteter som nævnt i afsnit A, nr. 2) og 4), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, fastsætte kapitalgrundlagskrav, som er bindende for de pågældende selskaber i henhold til de nationale gennemførelsesforanstaltninger, der træder i kraft den 31. december 2013 for direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF.
Artikel 96
Kapitalgrundlagskrav for investeringsselskaber, der har en startkapital som fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU
Med henblik på artikel 92, stk. 3, anvender følgende kategorier af investeringsselskaber, som opretholder en startkapital i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU, den beregning af den samlede risikoeksponering, der er fastsat i stk. 2 i nærværende artikel:
investeringsselskaber, der handler for egen regning udelukkende for at udføre kundeordrer eller for at få adgang til et clearing- og afregningssystem eller en anerkendt børs, når de fungerer som formidlere eller udfører kundeordrer
investeringsselskaber, der opfylder samtlige følgende betingelser:
der ikke opbevarer kunders penge eller værdipapirer
der kun handler for egen regning
der ikke har eksterne kunder
som har overdraget ansvaret for gennemførelsen og afregningen af deres transaktioner til en clearinginstitution, der garanterer dem.
For de i stk. 1 nævnte investeringsselskaber opgøres den samlede risikoeksponering som summen af følgende:
artikel 92, stk. 3, litra a)-d) og f), efter anvendelse af artikel 92, stk. 4
den i artikel 97 nævnte værdi multipliceret med 12,5.
Artikel 97
Kapitalgrundlag baseret på faste omkostninger
EBA udarbejder i samråd med ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på nærmere at præcisere følgende:
beregningen af kravet om at besidde et justeret kapitalgrundlag på mindst en fjerdedel af det foregående års faste omkostninger
betingelserne for den kompetente myndigheds tilpasning af kravet om at besidde et justeret kapitalgrundlag på mindst en fjerdedel af det foregående års faste omkostninger
beregningen af de forventede faste omkostninger, i tilfælde af at et investeringsselskab ikke har drevet virksomhed i et år.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. marts 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 98
Kapitalgrundlag for investeringsselskaber på konsolideret niveau
Indgår de i artikel 95, stk. 1, nævnte investeringsselskaber i en koncern, og denne ikke omfatter kreditinstitutter, anvender moderinvesteringsselskabet i en medlemsstat artikel 92 på konsolideret niveau som følger:
Den samlede risikoeksponering beregnes som fastlagt i artikel 95, stk. 2.
Kapitalgrundlaget beregnes på grundlag af moderinvesteringsselskabets konsoliderede situation eller på grundlag af finansielle holdingsselskabs eller det blandede finansielle holdingselskabs konsoliderede situation, alt efter hvad der er relevant.
Indgår de i artikel 96, stk. 1, nævnte investeringsselskaber i en koncern, og denne ikke omfatter kreditinstitutter, anvender et moderinvesteringsselskab i en medlemsstat og et investeringsselskab kontrolleret af et finansielt holdingselskab eller af et blandet finansielt holdingselskab artikel 92 på konsolideret niveau som følger:
Den samlede risikoeksponering beregnes som fastlagt i artikel 96, stk. 2.
Kapitalgrundlaget beregnes på grundlag af moderinvesteringsselskabets eller i givet fald det finansielle holdingselskabs eller det blandede finansielle holdingsselskabs konsoliderede situation og i overensstemmelse med første del, afsnit II, kapitel 2.
▼M8 —————
KAPITEL 3
Handelsbeholdning
Artikel 102
Krav vedrørende handelsbeholdningen
Artikel 103
Forvaltning af handelsbeholdningen
Institutterne har klart definerede politikker og procedurer for den generelle forvaltning af handelsbeholdningen. Disse politikker og procedurer omhandler som minimum:
de aktiviteter, som instituttet betragter som handelsaktiviteter, og som indgår i handelsbeholdningen med henblik på kapitalgrundlagskravet
i hvilket omfang en position på dagsbasis kan opgøres til markedsværdi med udgangspunkt i et aktivt, likvidt marked for køb og salg
for positioner, der opgøres til modelværdi, i hvilket omfang instituttet kan:
afgrænse alle væsentlige risici i forbindelse med positionen
afdække alle væsentlige risici i forbindelse med positionen med instrumenter, for hvilke der findes et aktivt, likvidt marked for køb og salg
udarbejde pålidelige estimater for vigtige forudsætninger og parametre, som anvendes i modellen
i hvilket omfang instituttet kan og skal foretage værdiansættelser af positionen, som kan valideres eksternt på en konsistent måde
i hvilket omfang retlige begrænsninger eller andre operationelle krav vil hæmme instituttets evne til at afvikle eller risikoafdække en position på kort sigt
i hvilket omfang instituttet kan og skal foretage aktiv risikostyring af positioner som led i sine handelsaktiviteter
i hvilket omfang instituttet kan omklassificere risici eller positioner, der ligger uden for handelsbeholdningen, til handelsbeholdningen og omvendt samt kravene for sådanne omklassificeringer som omhandlet i artikel 104a.
Instituttet skal ved forvaltningen af sine positioner eller porteføljer af positioner i handelsbeholdningen opfylde alle følgende krav:
instituttet har en klart dokumenteret handelsstrategi for positionerne eller porteføljerne i handelsbeholdningen, som er godkendt af den øverste ledelse, og hvoraf fremgår den forventede besiddelsesperiode
instituttet har klart definerede politikker og procedurer for aktiv forvaltning af positionerne eller porteføljerne i handelsbeholdningen. Disse politikker og procedurer omfatter følgende:
hvilke positioner eller porteføljer af positioner hver handelsenhed eller, efter omstændighederne, udpegede dealere kan indgå
fastsættelse af grænser for positionerne og overvågning af, om de er passende
sikring af, at dealerne kan indgå og forvalte positionen inden for de aftalte rammer og i henhold til den godkendte strategi
sikring af, at positionerne indberettes til den øverste ledelse som led i instituttets risikostyringsproces
sikring af, at positionerne overvåges aktivt i sammenhæng med markedsinformationskilder, og at der foretages en vurdering af muligheden for at omsætte eller afdække en position eller de risici, der er knyttet til positionen, herunder vurdering, kvalitet og tilgængelighed af input fra markedet til værdiansættelsesprocessen, markedets omsætningsniveau og størrelsen af de positioner, der handles på markedet
aktive procedurer og kontrolforanstaltninger til bekæmpelse af svig
Instituttet har klart definerede politikker og procedurer for overvågning af positionerne i forhold til instituttets handelsstrategi, herunder overvågning af omsætningen og de positioner, for hvilke den oprindeligt påtænkte besiddelsesperiode er overskredet.
Artikel 104
Indregning i handelsbeholdningen
▼M8 —————
Artikel 104b
Krav til handelsenheder
Institutters handelsenheder skal til enhver tid opfylde alle følgende krav:
hver handelsenhed skal have en veldefineret og særegen forretningsstrategi og en risikostyringsstruktur, der passer til dens forretningsstrategi
hver handelsenhed skal have en klar organisationsstruktur, og positioner i en handelsenhed skal forvaltes af udpegede dealere inden for instituttet; hver dealer skal have udpegede funktioner i handelsenheden, og hver dealer tilknyttes kun én handelsenhed
positionsgrænser fastsættes inden for hver handelsenhed i overensstemmelse med handelsenhedens forretningsstrategi
rapporter om aktiviteter, rentabilitet, risikostyring og lovkrav på handelsenhedsniveau udarbejdes mindst en gang om ugen og forelægges regelmæssigt ledelsen
hver handelsenhed skal have en klar årlig forretningsplan, herunder en veldefineret aflønningspolitik på grundlag af sunde kriterier for resultatmåling
der udarbejdes for hver handelsenhed en gang om måneden en rapport om positioner, der udløber, om overskridelser af handelsbegrænsninger fra dag til dag, overskridelser af handelsbegrænsninger inden for samme dag og de foranstaltninger, som instituttet har truffet for at afhjælpe disse overskridelser, samt vurderinger af markedslikviditeten, som gøres tilgængelig for de kompetente myndigheder.
Artikel 105
Krav til forsigtig værdiansættelse
Institutterne opretter og vedligeholder systemer og kontroller, der er tilstrækkelige til at sikre forsigtige og pålidelige værdiansættelsesestimater. I systemerne og kontrollerne indgår der som minimum følgende elementer:
dokumenterede politikker og procedurer for værdiansættelsesprocessen, herunder et klart defineret ansvar for de forskellige områder, der er inddraget i værdiansættelsen, markedsinformationskilder og gennemgang af deres hensigtsmæssighed, retningslinjer for anvendelse af ikkeobserverbare data, der afspejler instituttets antagelser af, hvilke elementer markedsdeltagerne vil lægge til grund for værdiansættelse af positionen, hyppigheden af uafhængige værdiansættelser, tidspunktet for slutkurser, procedurer for værdiansættelsesjusteringer, månedsafslutnings- og ad hoc-verificeringsprocedurer
rapporteringsveje for den afdeling, der har ansvaret for værdiansættelsesprocessen, som er klare og uafhængige af de disponerende enheder, og som i sidste ende fører til ledelsesorganet.
Anvendes modelværdi, skal institutterne opfylde følgende krav:
Den øverste ledelse skal være klar over, hvilke elementer i handelsbeholdningen eller andre positioner til dagsværdi der opgøres efter en model, og forstå, i hvor høj grad dette skaber usikkerhed i rapporteringen af virksomhedens risiko/resultater.
Markedsinput skal om muligt anvendes som kilde i overensstemmelse med markeds-kursen, og markedsinputtenes hensigtsmæssighed for den specifikke position, der værdiansættes, og modellens parametre skal vurderes hyppigt.
Hvis det er muligt, skal institutterne anvende værdiansættelsesmetoder, som er accepteret markedspraksis for de pågældende finansielle instrumenter eller råvarer.
Hvis instituttet selv har udviklet modellen, baseres den på hensigtsmæssige forudsætninger, som er blevet vurderet og efterprøvet af tilstrækkelig kvalificerede parter, som er uafhængige af udviklingsprocessen.
Institutterne skal have formelle procedurer for kontrol med ændringer og opbevare en sikret kopi af modellen, som med jævne mellemrum anvendes til at kontrollere værdiansættelserne.
De ansvarlige for risikostyringen skal være bevidste om svaghederne i de anvendte modeller og om, hvordan disse svagheder bedst afspejles i værdiansættelserne.
Institutters modeller gennemgås regelmæssigt med henblik på at vurdere, om deres resultater er nøjagtige, herunder vurdering af, om forudsætningerne fortsat er hensigtsmæssige, analyse af gevinst og tab i forhold til risikofaktorer og sammenligning af faktiske opgørelsesværdier og modelresultater.
Med henblik på første afsnit, litra d), skal modellen udvikles eller godkendes uafhængigt af handelsenhederne og testes på uafhængig vis, herunder validering af det matematiske grundlag, forudsætningerne og softwareimplementeringen.
Institutterne fastlægger og opretholder procedurer til beregning af en justering af den aktuelle værdiansættelse af mindre likvide positioner, som især kan opstå som følge af markedshændelser eller institutrelaterede situationer såsom koncentrerede positioner og/eller positioner, for hvilke den oprindelig påtænkte besiddelsesperiode er overskredet. Institutterne foretager om nødvendigt sådanne justeringer ud over eventuelle værdijusteringer af positionen i forbindelse med regnskabsaflæggelsen og udformer justeringerne på en sådan måde, at de afspejler positionens illikvide karakter. Som led i disse procedurer skal institutterne overveje en række faktorer, når de afgør, om en værdiansættelsesjustering er nødvendig for mindre likvide positioner. Disse faktorer omfatter følgende:
den yderligere tid, der vil medgå til at afdække positionen eller risiciene inden for positionen ud over de likviditetshorisonter, som er tildelt risikofaktorerne for positionen i henhold til artikel 325bd.
volatiliteten og den gennemsnitlige forskel mellem bud og udbud
tilgængeligheden af markedsnoteringer (antallet af market makers og deres identitet) og omsætningens volatilitet og gennemsnitlige størrelse, herunder omsætningens størrelse i perioder med markedsstress
markedskoncentrationer
positionernes aldersfordeling
i hvilket omfang værdiansættelsen sker ved opgørelse til modelværdi
virkningerne af andre modelrisici.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 106
Intern afdækning
En intern afdækning skal især opfylde følgende krav:
Den må ikke primært være beregnet til at undgå eller mindske kapitalgrundlagskravene.
Den dokumenteres fyldestgørende og underlægges særlige interne godkendelses- og revisionsprocedurer.
Den sker på markedsvilkår.
Den markedsrisiko, der frembringes af den interne afdækning, forvaltes dynamisk i handelsbeholdningen inden for de tilladte rammer.
Den overvåges nøje i overensstemmelse med hensigtsmæssige procedurer.
AFSNIT II
KAPITALKRAV I RELATION TIL KREDITRISIKO
KAPITEL 1
Generelle principper
Artikel 107
Metoder til opgørelse af kreditrisiko
For så vidt angår handelseksponeringer og bidrag til misligholdelsesfonde til en central modpart anvender institutterne behandlingen i kapitel 6, afdeling 9, til at beregne deres risikovægtede eksponeringer med henblik på artikel 92, stk. 3, litra a) og f). For så vidt angår alle andre typer eksponeringer mod en central modpart behandler institutterne sådanne eksponeringer som følger:
som eksponeringer mod et institut for så vidt angår andre typer eksponeringer mod en kvalificerende CCP
som eksponeringer mod en erhvervsvirksomhed for så vidt angår andre typer eksponeringer mod en ikkekvalificerende CCP bør institutterne betragte sådanne eksponeringer som eksponeringer mod et selskab.
Artikel 108
Anvendelse af kreditrisikoreduktionsteknik efter standardmetoden og IRB-metoden
Artikel 109
Behandling af securitiseringspositioner
Institutter beregner det risikovægtede eksponeringsbeløb for en position, som de besidder i en securitisering, i overensstemmelse med kapitel 5.
Artikel 110
Behandling af kreditrisikojusteringer
Med henblik på denne artikel og kapitel 2 og 3 omfatter generelle og specifikke kreditrisikojusteringer ikke midler til dækning af generelle bankrisici.
Institutter, som benytter IRB-metoden, og som anvender standardmetoden til en del af deres eksponeringer på konsolideret eller individuelt niveau i overensstemmelse med artikel 148 og 150, afgør, hvilken del den generelle kreditrisikojustering der behandles efter reglerne herom i standardmetoden og hvilken del efter reglerne herom i IRB-metoden, på følgende måde:
Når et institut, der indgår i konsolideringen, udelukkende anvender IRB-metoden, behandles den generelle kreditrisikojustering for dette institut efter bestemmelserne i stk. 2.
Når et institut, der indgår i konsolideringen, udelukkende anvender standardmetoden, behandles den generelle kreditrisikojustering for dette institut efter bestemmelserne i stk. 1.
Den resterende del af kreditrisikojusteringen fordeles pro rata på de to metoder efter andelen af de risikovægtede eksponeringer, der er omfattet af henholdsvis standardmetoden og IRB-metoden.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere beregningen af specifikke kreditrisikojusteringer og af generelle kreditrisikojusteringer efter de gældende regnskabsregler for følgende:
eksponeringsværdien opgjort i henhold til standardmetoden, jf. artikel 111
eksponeringsværdien opgjort i henhold til IRB-metoden, jf. artikel 166-168
behandling af forventede tab, jf. artikel 159
eksponeringsværdien til beregning af de risikovægtede eksponeringer for securitiseringspositioner, jf. artikel 246 og 266
konstatering af misligholdelse, jf. artikel 178.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 2
Standardmetoden
Artikel 111
Eksponeringsværdi
En aktivposts eksponeringsværdi er den resterende regnskabsmæssige værdi efter specifikke kreditrisikojusteringer i overensstemmelse med artikel 110, yderligere værdijusteringer i overensstemmelse med artikel 34 og 105, beløb fradraget i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m), og andre reduktioner af kapitalgrundlaget i forbindelse med aktivposten. Eksponeringsværdien af en ikkebalanceført post opført i bilag I er følgende procentdel af dens nominelle værdi efter reduktion af specifikke kreditrisikojusteringer og beløb fratrukket i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m):
100 %, hvis det er en post med fuld risiko
50 %, hvis det er en post med middelrisiko
20 %, hvis det er en post med middel/lav risiko
0 %, hvis det er en post med lav risiko.
De ikkebalanceførte poster, der er omhandlet i andet punktum i første afsnit, tildeles risikokategorierne i bilag I.
Anvender et institut den udvidede metode for finansiel sikkerhedsstillelse ("Financial Collateral Comprehensive Method") i artikel 223, øges eksponeringsværdien af værdipapirer eller råvarer, der sælges, stilles som sikkerhed eller udlånes i forbindelse med en genkøbstransaktion eller en transaktion vedrørende udlån eller indskud i værdipapirer eller råvarer og margenlånetransaktioner, med den volatilitetsjustering, der anvendes for sådanne værdipapirer eller råvarer, jf. artikel 223-225.
Artikel 112
Eksponeringsklasser
Hver eksponering fordeles i en af følgende eksponeringsklasser:
eksponeringer mod centralregeringer eller centralbanker
eksponeringer mod regionale eller lokale myndigheder
eksponeringer mod offentlige enheder
eksponeringer mod multilaterale udviklingsbanker
eksponeringer mod internationale organisationer
eksponeringer mod institutter
eksponeringer mod selskaber
detaileksponeringer
eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom
eksponeringer ved misligholdelse
eksponeringer forbundet med særlig høj risiko
eksponeringer i form af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer
poster, der repræsenterer securitiseringspositioner
eksponeringer mod institutter og selskaber med kortsigtet kreditvurdering
eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er
aktieeksponeringer
andre poster.
Artikel 113
Beregning af risikovægtede eksponeringer
Med undtagelse af eksponeringer, som medfører egentlig kernekapital, hybrid kernekapital eller supplerende kapital, kan et institut med forbehold af de kompetente myndigheders forudgående godkendelse beslutte ikke at anvende kravene i stk. 1 på instituttets eksponeringer mod en modpart, som er dets moderselskab, dets datterselskab, et datterselskab af dets moderselskab eller en virksomhed, med hvilken der består en forbindelse som i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF. De kompetente myndigheder er bemyndiget til at give godkendelse, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Modparten er et institut, et finansieringsinstitut eller en accessorisk servicevirksomhed, der er underlagt passende tilsynskrav.
Modparten indgår i fuldt omfang i den samme konsolidering som instituttet.
Modparten er underlagt de samme risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer som instituttet.
Modparten er etableret i samme medlemsstat som instituttet.
Der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for øjeblikkelig overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser fra modparten til instituttet.
Hvis instituttet i henhold til dette stykke får tilladelse til at undlade at anvende kravene i stk. 1, kan det tildele en risikovægt på 0 %.
Med undtagelse af eksponeringer, som medfører egentlig kernekapital, hybrid kernekapital eller supplerende kapital, kan institutterne med forbehold af de kompetente myndigheders forudgående tilladelse beslutte ikke at anvende kravene i stk. 1 på eksponeringer mod modparter, hvormed instituttet har indgået en institutsikringsordning, som er en kontraktmæssig eller vedtægtsmæssig ansvarsordning, der beskytter disse institutter og navnlig sikrer deres likviditet og solvens for at undgå konkurs, når det er nødvendigt. De kompetente myndigheder er bemyndiget til at give tilladelse, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Kravene i stk. 6, litra a), d) og e), er opfyldt.
Ordningerne sikrer, at institutsikringsordningen kan yde den nødvendige støtte i medfør af sine forpligtelser fra midler, der umiddelbart står til rådighed for den.
Institutsikringsordningen omfatter passende og ensartet udformede systemer til overvågning og klassificering af risici i, hvilket giver et fuldstændigt overblik over de enkelte deltageres risikosituation og institutsikringsordningen som helhed, med tilsvarende muligheder for at gribe ind; systemerne skal på hensigtsmæssig vis overvåge misligholdte eksponeringer, jf. artikel 178, stk. 1.
Institutsikringsordningen foretager sin egen risikovurdering, som meddeles de enkelte deltagere.
Institutsikringsordningen udarbejder og offentliggør hvert år en konsolideret rapport, der omfatter en balance, en resultatopgørelse, en situationsrapport og en risikorapport for institutsikringsordningen som helhed, eller en rapport, der omfatter en aggregeret balance, en aggregeret resultatopgørelse, en situationsrapport og en risikorapport for institutsikringsordningen som helhed.
Deltagerne i institutsikringsordningen er forpligtet til at give et varsel på mindst 24 måneder, hvis de ønsker at udtræde af ordningen.
Indregning af elementer i kapitalgrundlaget mere end én gang (multiple gearing) såvel som enhver uhensigtsmæssig etablering af kapitalgrundlag mellem deltagerne i institutsikringsordningen skal forhindres.
Institutsikringsordningen baseres på en bred deltagerkreds af kreditinstitutter med en overvejende ensartet forretningsprofil.
De relevante kompetente myndigheder godkender og overvåger regelmæssigt, at de i litra c) og d) omhandlede systemer er tilstrækkelige.
Hvis instituttet i henhold til dette stykke beslutter at undlade at anvende kravene i stk. 1, kan det tildele en risikovægt på 0 %.
Artikel 114
Eksponeringer mod centralregeringer eller centralbanker
Eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker, for hvilke der foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 1, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 1
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
0 % |
20 % |
50 % |
100 % |
100 % |
150 % |
▼M11 —————
Med henblik på anvendelse af dette stykke kan Kommissionen ved gennemførelsesretsakter og efter undersøgelsesproceduren i artikel 464, stk. 2, træffe afgørelse om, hvorvidt et tredjeland anvender tilsyns- og lovregler, der som minimum svarer til de regler, der anvendes i Unionen. Foreligger en sådan afgørelse ikke, kan institutter indtil den 1. januar 2015 fortsat anvende fremgangsmåden i dette stykke på eksponeringer mod centralregeringer eller centralbanker i tredjelandet, hvis de relevante kompetente myndigheder før den 1. januar 2014 har godkendt, at tredjelandet behandles efter reglerne i dette stykke.
Artikel 115
Eksponeringer mod regionale eller lokale myndigheder
EBA fører en offentlig tilgængelig database over alle regionale og lokale myndigheder inden for Unionen, som relevante kompetente myndigheder behandler som eksponeringer mod deres centralregeringer.
Med henblik på anvendelse af dette stykke kan Kommissionen ved gennemførelsesretsakter og efter undersøgelsesproceduren i artikel 464, stk. 2, træffe afgørelse om, hvorvidt et tredjeland anvender tilsyns- og lovregler, der som minimum svarer til de regler, der anvendes i Unionen. Foreligger en sådan afgørelse ikke, kan institutter indtil den 1. januar 2015 fortsat anvende fremgangsmåden i dette stykke på tredjelandet, hvis de relevante kompetente myndigheder før den 1. januar 2014 har godkendt, at tredjelandet behandles efter reglerne i dette stykke.
Artikel 116
Eksponeringer mod offentlige enheder
Eksponeringer mod offentlige enheder, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt, der svarer til det kreditkvalitetstrin, som eksponeringer mod centralregeringen i det land, hvor den offentlige enhed er etableret, tildeles i henhold til følgende tabel 2:
Tabel 2
Kreditkvalitetstrin, som centralregeringen tildeles |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
20 % |
50 % |
100 % |
100 % |
100 % |
150 % |
Risikovægten for eksponeringer mod offentlige enheder, der er etableret i lande, hvor centralregeringen ikke er kreditvurderet, fastsættes til 100 %.
Med henblik på anvendelse af dette stykke kan Kommissionen ved gennemførelsesretsakter og efter undersøgelsesproceduren i artikel 464, stk. 2, træffe afgørelse om, hvorvidt et tredjeland anvender tilsyns- og lovregler, der som minimum svarer til de regler, der anvendes i Unionen. Foreligger en sådan afgørelse ikke, kan institutter indtil den 1. januar 2015 fortsat anvende fremgangsmåden i dette stykke på tredjelandet, hvis de relevante kompetente myndigheder før den 1. januar 2014 har godkendt, at tredjelandet behandles efter reglerne i dette stykke.
Artikel 117
Eksponeringer mod multilaterale udviklingsbanker
Det Interamerikanske Investeringsselskab, Sortehavsområdets Handels- og Udviklingsbank, Den Mellemamerikanske Bank for Økonomisk Integration og den latinamerikanske udviklingsbank CAF betragtes som multilaterale udviklingsbanker.
Eksponeringer mod følgende multilaterale udviklingsbanker tildeles en risikovægt på 0 %:
Den Internationale Bank for Genopbygning og Økonomisk Udvikling
Den Internationale Finansieringsinstitution
Den Interamerikanske Udviklingsbank
Den Asiatiske Udviklingsbank
Den Afrikanske Udviklingsbank
Europarådets Udviklingsbank
Den Nordiske Investeringsbank
Den Caraibiske Udviklingsbank
Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling
Den Europæiske Investeringsbank
Den Europæiske Investeringsfond
Organisationen for Multilaterale Investeringsgarantier
Den Internationale Finansieringsfacilitet for Immunisering
Den Islamiske Udviklingsbank.
Den Internationale Udviklingssammenslutning
Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank.
Kommissionen tillægges beføjelse til at ændre denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462 for i overensstemmelse med internationale standarder at ændre listen over multilaterale udviklingsbanker, jf. første afsnit.
Artikel 118
Eksponeringer mod internationale organisationer
Eksponeringer mod følgende internationale organisationer tildeles en risikovægt på 0 %:
Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab
Den Internationale Valutafond
Den Internationale Betalingsbank
den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet
den europæiske stabilitetsmekanisme
et international finansieringsinstitut, som er oprettet af to eller flere medlemsstater, og som har til formål at tilvejebringe finansielle midler og yde finansiel bistand til de af sine medlemmer, som har eller risikerer at få alvorlige finansieringsproblemer.
Artikel 119
Eksponeringer mod institutter
En eksponering mod et institut i form af mindstereserver som krævet af ECB eller af en medlemsstats centralbank, som et institut skal besidde, kan risikovægtes som eksponeringer mod centralbanken i den pågældende medlemsstat, forudsat at:
reserverne besiddes i overensstemmelse med Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 1745/2003 af 12. december 2003 om anvendelse af mindstereserver ( 21 ) eller i overensstemmelse med nationale krav, der i alt væsentligt svarer til nævnte forordning
reserverne i tilfælde af konkurs eller insolvens i det institut, som besidder reserverne, fuldt ud tilbagebetales rettidigt til instituttet og ikke er til rådighed for opfyldelse af andre af instituttets forpligtelser.
Eksponeringer mod finansieringsinstitutter, der er meddelt tilladelse og underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, og som med hensyn til soliditet er omfattet af tilsynsmæssige krav, der svarer til dem, som gælder for institutter, behandles som eksponeringer mod institutter.
Med henblik på dette stykke betragtes de tilsynsmæssige krav, der er fastlagt i forordning (EU) 2019/2033 med hensyn til soliditet som svarende til dem, som gælder for institutter.
Artikel 120
Eksponeringer mod kreditvurderede institutter
Eksponeringer mod institutter med en restløbetid på over tre måneder, for hvilke der foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 3, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 3
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
20 % |
50 % |
50 % |
100 % |
100 % |
150 % |
Eksponeringer mod et institut med en restløbetid på indtil tre måneder, for hvilke der foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 4, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 4
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
20 % |
20 % |
20 % |
50 % |
50 % |
150 % |
Interaktionen mellem behandlingen af en kortfristet kreditvurdering i henhold til artikel 131 og de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortsigtede eksponeringer som omhandlet i stk. 2 er som følger:
Foreligger der ikke en kortsigtet vurdering af eksponeringen, finder de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortsigtede eksponeringer som omhandlet i stk. 2 anvendelse på alle eksponeringer mod institutter med en restløbetid på indtil tre måneder.
Foreligger der en kortsigtet vurdering, i henhold til hvilken der anvendes en mere fordelagtig risikovægt eller samme risikovægt som ved anvendelsen af de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortfristede eksponeringer som omhandlet i stk. 2, finder den kortsigtede vurdering kun anvendelse på den specifikke eksponering. Andre kortsigtede eksponeringer følger de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortfristede eksponeringer som omhandlet i stk. 2.
Foreligger der en kortsigtet vurdering, i henhold til hvilken der anvendes en mindre fordelagtig risikovægt end ved anvendelsen af de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortsigtede eksponeringer som omhandlet i stk. 2, anvendes de almindelige bestemmelser om særbehandling af kortsigtede eksponeringer ikke, og alle de kortsigtede fordringer, som ikke er kreditvurderet, tildeles den samme risikovægt som den, der anvendes ved den specifikke kortsigtede vurdering.
Artikel 121
Eksponeringer mod institutter, der ikke er kreditvurderet
Eksponeringer mod institutter, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt, der svarer til det kreditkvalitetstrin, som eksponeringer mod centralregeringen i det land, hvor den offentlige enhed er etableret, tildeles i henhold til tabel 5:
Tabel 5
Kreditkvalitetstrin, som centralregeringen tildeles |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Eksponeringens risikovægt |
20 % |
50 % |
100 % |
100 % |
100 % |
150 % |
Artikel 122
Eksponeringer mod selskaber
Eksponeringer, for hvilke der foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 6, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 6
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
20 % |
50 % |
100 % |
100 % |
150 % |
150 % |
Artikel 123
Detaileksponeringer
Eksponeringer, som opfylder følgende kriterier, tildeles en risikovægt på 75 %:
Eksponeringen skal enten være mod en eller flere fysiske personer eller en lille eller mellemstor virksomhed (SMV).
Eksponeringen skal være en af mange eksponeringer med ensartede karakteristika, således at risiciene i tilknytning til sådanne udlån er væsentlig reduceret.
Det samlede beløb, som låntager eller en gruppe af indbyrdes forbundne låntagere skylder instituttet og moderselskaber og dettes datterselskaber, herunder eksponeringer ved misligholdelse, men med undtagelse af eksponeringer, der er fuldt ud og helt sikret ved pant i beboelsesejendom, som er tildelt den eksponeringsklasse, der er fastsat i artikel 112, litra i), må ikke, så vidt det vides af instituttet, overstige 1 mio. EUR. Instituttet tager rimelige skridt til at erhverve denne viden.
Værdipapirer kan ikke godkendes til detaileksponeringsklassen.
Eksponeringer, der ikke opfylder de i litra a)-c) i første afsnit omhandlede kriterier, kan ikke godkendes til detaileksponeringsklassen.
Den aktuelle værdi af minimumsbetalinger på detailleasingmarkedet kan godkendes til detaileksponeringsklassen.
Eksponeringer som følge af lån, der ydes af et kreditinstitut til pensionister eller arbejdstagere med en tidsubegrænset kontrakt mod ubetinget overførsel af en del af låntagerens pension eller løn til det pågældende kreditinstitut, tildeles en risikovægt på 35 %, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:
for at tilbagebetale lånet giver låntageren pensionskassen eller arbejdsgiveren ubetinget beføjelse til at foretage direkte betalinger til kreditinstituttet ved at trække de månedlige afdrag på lånet fra låntagers månedlige pension eller løn
låntagerens risici for død, uarbejdsdygtighed, arbejdsløshed eller reduktion af den månedlige nettopension eller nettoløn er tilstrækkeligt dækket via en forsikringspolice, som tegnes af låntageren til fordel for kreditinstituttet
de månedlige betalinger, som låntageren skal foretage på alle lån, der opfylder betingelserne i litra a) og b), overstiger ikke tilsammen 20 % af låntagerens månedlige nettopension eller nettoløn
lånets maksimale oprindelige løbetid er lig med eller mindre end ti år.
Artikel 124
Eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom
Den del af en eksponering, der betragtes som fuldt ud sikret ved fast ejendom, må ikke være større end den pantsatte del af markedsværdien eller af belåningsværdien af den pågældende faste ejendom i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurdering af belåningsværdien.
Hvis den myndighed, der er udpeget af en medlemsstat med henblik på anvendelse af denne artikel, er den kompetente myndighed, sørger den for, at de relevante nationale organer og myndigheder, der har et makroprudentielt mandat, underrettes behørigt om, at den kompetente myndighed har til hensigt at gøre brug af denne artikel, og inddrages på passende vis i vurderingen af bekymringer om den finansielle stabilitet i dens medlemsstat, jf. stk. 2.
Hvis den myndighed, der er udpeget af en medlemsstat med henblik på anvendelse af denne artikel, ikke er den kompetente myndighed, vedtager medlemsstaten de nødvendige bestemmelser for at sikre passende koordinering og udveksling af oplysninger mellem den kompetente myndighed og den udpegede myndighed med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel. Myndighederne skal navnlig pålægges at arbejde tæt sammen og udveksle alle de oplysninger, der kan være nødvendige for en fyldestgørende udførelse af de opgaver, der er pålagt den udpegede myndighed i henhold til denne artikel. Dette samarbejde skal sigte mod at undgå enhver form for overlappende eller inkonsistente handlinger mellem den kompetente myndighed og den udpegede myndighed samt at sikre, at samspillet med andre foranstaltninger, navnlig foranstaltninger, som er truffet i henhold til artikel 458 i denne forordning og artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, tages behørigt i betragtning.
På grundlag af de data, som er indsamlet i henhold til artikel 430a, og andre relevante indikatorer vurderer den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 1a, med regelmæssige mellemrum og mindst hvert år, om risikovægten på 35 % for eksponeringer over for et eller flere ejendomssegmenter, der er sikret ved pant i beboelsesejendom som omhandlet i artikel 125 beliggende i en eller flere dele af den relevante myndigheds medlemsstats område, og risikovægten på 50 % for eksponeringer sikret ved pant i erhvervsejendom som omhandlet i artikel 126 beliggende i en eller flere dele af den relevante myndigheds medlemsstats område er passende ud fra:
tabserfaringer for eksponeringer sikret ved fast ejendom
fremadrettet markedsudvikling for fast ejendom.
Hvis den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med denne artikels stk. 1a, på grundlag af den vurdering, der er omhandlet i nærværende stykkes første afsnit, konkluderer, at de risikovægte, der er omhandlet i artikel 125, stk. 2, eller artikel 126, stk. 2, ikke i tilstrækkelig grad afspejler den reelle risiko, der er forbundet med et eller flere ejendomssegmenter af eksponeringer, som er fuldt ud sikret ved pant i beboelsesejendom eller i erhvervsejendom beliggende i en eller flere dele af den relevante myndigheds medlemsstats område, og hvis den mener, at utilstrækkeligheden af risikovægtene kan indvirke negativt på den nuværende eller fremtidige finansielle stabilitet i dens medlemsstat, kan den øge risikovægtene for disse eksponeringer inden for de intervaller, der er fastsat i nærværende stykkes fjerde afsnit, eller indføre strengere kriterier end dem, der er fastsat i artikel 125, stk. 2, eller artikel 126, stk. 2.
Den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med denne artikels stk. 1a, underretter EBA og ESRB om eventuelle tilpasninger af de risikovægte og kriterier, der anvendes i henhold til dette stykke. Inden for en måned fra modtagelsen af denne underretning afgiver EBA og ESRB udtalelse til den pågældende medlemsstat. EBA og ESRB offentliggør risikovægtene og kriterierne for de eksponeringer, der er omhandlet i artikel 125 og 126 og artikel 199, stk. 1, litra a), som gennemført af den relevante myndighed.
Med henblik på nærværende stykkes andet afsnit kan den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 1a, fastsætte risikovægtene inden for følgende intervaller:
35 til 150 % for eksponeringer sikret ved pant i beboelsesejendom
50 til 150 % for eksponeringer sikret ved pant i erhvervsejendom.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
ESRB kan i form af henstillinger i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1092/2010 og i tæt samarbejde med EBA give de myndigheder, der er udpeget i overensstemmelse med denne artikels stk. 1a, vejledning om følgende:
faktorer der kan »indvirke negativt på den nuværende eller fremtidige finansielle stabilitet«, jf. stk. 2, andet afsnit, og
vejledende benchmarks, som den myndighed, der er udpeget i henhold til stk. 1a, skal tage hensyn til ved fastsættelsen af højere risikovægte.
Artikel 125
Eksponeringer helt og fuldt sikret ved pant i beboelsesejendom
Medmindre de kompetente myndigheder har truffet anden afgørelse i overensstemmelse med artikel 124, stk. 2, behandles eksponeringer, som er fuldt og helt sikret ved pant i beboelsesejendom, på følgende måde:
Eksponeringer eller en del af en eksponering, som er helt og fuldt sikret ved pant i beboelsesejendom, der er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren eller den begunstigede ejer i tilfælde af personlige investeringsselskaber, tildeles en risikovægt på 35 %.
Eksponeringer mod lejere i forbindelse med lejetransaktioner vedrørende beboelsesejendomme, hvor instituttet er udlejer, og lejeren har en købsoption, tildeles en risikovægt på 35 %, såfremt instituttets eksponering helt og fuldt er sikret ved ejendomsretten til ejendommen.
Institutterne kan kun betragte en eksponering eller en del af en eksponering som helt og fuldt sikret med henblik på stk. 1, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Den faste ejendoms værdi afhænger ikke i væsentlig grad af låntagers kreditkvalitet. Når institutterne i denne forbindelse skal fastslå, om der er tale om væsentlig afhængighed, kan de se bort fra situationer, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker både ejendommens værdi og låntagerens betalingsevne
Risikoen i forbindelse med låntageren afhænger ikke i væsentlig grad af afkastet fra den underliggende ejendom eller det underliggende projekt, men af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden via andre kilder, og indfrielsen af faciliteten afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere. For de andre kilders vedkommende skal institutterne som led i deres udlånspolitik fastlægge, hvor stort et lån der maksimalt kan ydes i forhold til indkomsten, og sikre sig passende dokumentation for den relevante indkomst ved ydelsen af lånet.
Kravene i artikel 208 og værdiansættelsesreglerne i artikel 229, stk. 1, er opfyldt.
Med mindre andet er fastsat i henhold til artikel 124, stk. 2 overstiger den del af lånet, som risikovægtes med 35 %, ikke 80 % af markedsværdien af den pågældende faste ejendom eller 80 % af belåningsværdien af den pågældende faste ejendom i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien.
Institutterne kan fravige stk. 2, litra b), for eksponeringer, som er fuldt og helt sikret ved pant i beboelsesejendom i en medlemsstat, hvis de kompetente myndigheder i nævnte medlemsstat har offentliggjort dokumentation for, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for beboelsesejendomme i nævnte medlemsstat med tabsprocenter, der ikke overskrider følgende grænser:
Tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i beboelsesejendom på op til 80 % af markedsværdien eller 80 % af belåningsværdien, jf. dog artikel 124, stk. 2, overstiger ikke 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i beboelsesejendom i et bestemt år.
Det samlede tab på lån med sikkerhed i beboelsesejendom overstiger ikke 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i beboelsesejendom i et bestemt år.
Artikel 126
Eksponeringer, som er fuldt og helt sikret ved pant i erhvervsejendom
Medmindre de kompetente myndigheder har truffet anden afgørelse i overensstemmelse med artikel 124, stk. 2, behandles eksponeringer, som er fuldt og helt sikret ved pant i erhvervsejendom, på følgende måde:
Eksponeringer eller en del af en eksponering, som er fuldt og helt sikret ved pant i kontorejendom eller anden erhvervsejendom, kan tildeles en risikovægt på 50 %.
Eksponeringer i forbindelse med lejetransaktioner vedrørende kontor- eller andre erhvervsejendomme, hvor instituttet er udlejer, og lejeren har en købsoption, kan tildeles en risikovægt på 50 %, såfremt instituttets eksponering fuldt og helt er sikret ved ejendomsretten til ejendommen.
Institutterne kan kun betragte en eksponering eller en del af en eksponering som helt og fuldt sikret med henblik på stk. 1, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Den faste ejendoms værdi afhænger ikke i væsentlig grad af låntagers kreditkvalitet. Når institutterne i denne forbindelse skal fastslå, om der er tale om væsentlig afhængighed, kan de se bort fra situationer, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker både ejendommens værdi og låntagerens betalingsevne
Risikoen i forbindelse med låntageren afhænger ikke i væsentlig grad af afkastet fra den underliggende ejendom eller det underliggende projekt, men af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden via andre kilder, og indfrielsen af faciliteten afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere.
Kravene i artikel 208 og værdiansættelsesreglerne i artikel 229, stk. 1, er opfyldt.
Den del af lånet, som risikovægtes med 50 %, jf. dog artikel 124, stk. 2, overstiger ikke 50 % af markedsværdien af den faste ejendom eller 60 % af belåningsværdien, jf. dog artikel 124, stk. 2, af den pågældende faste ejendom i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien.
Institutterne kan fravige stk. 2, litra b), for eksponeringer, som er fuldt og helt sikret ved pant i erhvervsejendom i en medlemsstat, hvis de kompetente myndigheder i nævnte medlemsstat har offentliggjort dokumentation for, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for erhvervsejendomme i nævnte medlemsstat med tabsprocenter, der ikke overskrider følgende grænser:
Tab i forbindelse med udlån med sikkerhed i erhvervsejendom på op til 50 % af markedsværdien eller 60 % af belåningsværdien, jf. dog artikel 124, stk. 2, overstiger ikke 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendom
De samlede tab på lån med sikkerhed i erhvervsejendom overstiger ikke 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendom
Artikel 127
Eksponeringer ved misligholdelse
Den usikrede del af en post, hvor låntager er i misligholdelse i henhold til artikel 178, eller i tilfælde af detaileksponeringer den usikrede del af en kreditfacilitet, som er i misligholdelse i henhold til artikel 178, tildeles en risikovægt på:
150 %, når summen af justeringerne af den specifikke kreditrisiko og de beløb, der er fradraget i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m), er mindre end 20 % af den usikrede del af eksponeringens værdi, hvis disse specifikke kreditrisikojusteringer og fradrag ikke blev foretaget
100 %, når summen af justeringerne af den specifikke kreditrisiko og de beløb, der er fradraget i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m), er mindst 20 % af den usikrede del af eksponeringens værdi, hvis disse specifikke kreditrisikojusteringer og fradrag ikke blev foretaget.
Artikel 128
Poster forbundet med særlig stor risiko
Med henblik på denne artikel behandler institutter alle følgende eksponeringer som eksponeringer, der er forbundet med særlig høje risici:
investeringer i venturekapitalselskaber, medmindre disse investeringer behandles i overensstemmelse med artikel 132
private equity-investeringer, medmindre disse investeringer behandles i overensstemmelse med artikel 132
spekulativ finansiering af fast ejendom.
Ved vurderingen af, om en eksponering, undtagen eksponeringerne i stk. 2, er forbundet med særlig høje risici, tager institutter følgende risikokarakteristika i betragtning:
Der er stor risiko for tab som følge af låntagers restance.
Det er umuligt på passende måde at vurdere, om eksponeringen falder ind under litra a).
EBA udsteder retningslinjer med henblik på at præcisere, hvilke typer eksponeringer der er forbundet med særlig høj risiko og under hvilke omstændigheder.
Disse retningslinjer vedtages i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 129
Eksponeringer i form af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer
►M10 For at være omfattet af særbehandlingen i nærværende artikels stk. 4 og 5 skal dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2162 ( 22 ) opfylde kravene i nærværende artikels stk. 3, 3a and 3b og være sikret ved et af følgende egnede aktiver: ◄
eksponeringer mod eller eksponeringer garanteret af centralregeringer, ESCB-centralbanker, offentlige enheder eller regionale eller lokale myndigheder i Unionen
eksponeringer mod eller eksponeringer garanteret af centralregeringer og centralbanker i tredjelande samt multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer, der kvalificerer til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette kapitel, og eksponeringer mod eller eksponeringer garanteret af offentlige enheder eller regionale eller lokale myndigheder i tredjelande, der risikovægtes som eksponeringer mod institutter eller centralregeringer og centralbanker i overensstemmelse med henholdsvis artikel 115, stk. 1 og 2, artikel 116, stk. 1 og 2, eller stk. 4, og kvalificerer til kreditkvalitetstrin 1 som fastsat i dette kapitel, samt eksponeringer som omhandlet i dette litra, der mindst kan kvalificere til kreditkvalitetstrin 2 som fastsat i dette kapitel, under forudsætning af at de ikke overstiger 20 % af den nominelle værdi af de udstedende institutters udestående særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer
eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 1 eller kreditkvalitetstrin 2 eller eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 3, hvis disse eksponeringer har form af:
kortfristede indlån med en oprindelig løbetid på højst 100 dage, når de anvendes til at opfylde det i artikel 16 i direktiv (EU) 2019/2162 fastsatte krav til likviditetsbufferen for cover poolen, eller
derivataftaler, der opfylder kravene i artikel 11, stk. 1, i nævnte direktiv, når dette tillades af de kompetente myndigheder
lån med sikkerhed i beboelsesejendom op til den mindste værdi af hovedstolen af panterettighederne sammenlagt med eventuelle foranstående panterettigheder og 80 % af de pantsatte ejendommes værdi
boliglån, som fuldt ud garanteres af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der kan henføres til kreditkvalitetstrin 2 eller derover som fastsat i dette kapitel, hvis den del af hvert af lånene, der anvendes til at opfylde kravet i dette stykke om sikkerhedsstillelse for særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, ikke udgør mere end 80 % af værdien af den hertil svarende beboelsesejendom beliggende i Frankrig, og hvis forholdet mellem lånets størrelse og indkomsten er højst 33 %, når lånet er ydet. Der stiftes ikke pant i beboelsesejendommen, når lånet ydes, og for de lån, der ydes fra den 1. januar 2014, forpligter låntager sig ved kontrakt til ikke at indrømme sådanne panterettigheder uden samtykke fra det kreditinstitut, der ydede lånet. Forholdet mellem lånets størrelse og indkomsten udgør den andel af låntagers bruttoindkomst, der dækker tilbagebetalingen af lånet med renter. Udbyderen af kreditrisikoafdækningen er enten et finansieringsinstitut, der er meddelt tilladelse og er underlagt tilsyn af de kompetente myndigheder, og som med hensyn til soliditet er omfattet af tilsynsmæssige krav, der svarer til dem, som gælder for institutter, eller et institut eller et forsikringsselskab. Udbyderen skal oprette en gensidig garantifond eller en tilsvarende risikoafdækning for forsikringsselskaber til at dække kreditrisikotab, hvis kalibrering de kompetente myndigheder regelmæssigt tager op til overvejelse. Både kreditinstituttet og udbyderen af kreditrisikoafdækning skal foretage en kreditværdighedsvurdering af låntageren
lån med sikkerhed i erhvervsejendom op til den mindste værdi af panterettighedernes hovedstol sammenlagt med eventuelle foranstående panterettigheder og 60 % af de pantsatte ejendommes værdi. Lån med sikkerhed i erhvervsejendom opfylder betingelserne, når belåningsprocenten på 60 % forhøjes til højst 70 %, hvis værdien af de samlede aktiver, der stilles som sikkerhed for de dækkede obligationer, overstiger det udestående nominelle beløb af disse obligationer med mindst 10 %, og obligationsindehavernes fordringer opfylder de retssikkerhedskrav, der er omhandlet i kapitel 4. Obligationsindehavernes fordringer fyldestgøres forud for alle andre panthaveres fordringer
lån med sikkerhed i panterettigheder i skibe på op til forskellen mellem 60 % af det pantsatte skibs værdi og værdien af eventuelle tidligere panterettigheder.
Med henblik på stk. 1a er eksponeringer, som skyldes overførsel og forvaltning af betalingerne fra låntagerne med lån sikret ved fast ejendom i gældspapirer eller overførsel og forvaltning af likvidationsprovenuet i forbindelse med sådanne lån, ikke omfattet ved beregning af grænserne i nævnte stykke.
▼M10 —————
Med henblik på stk. 1, første afsnit, litra c), gælder følgende:
for eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 1, må eksponeringen ikke overstige 15 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer
for eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 2, må eksponeringen ikke overstige 10 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer
for eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 3, som har form af kortsigtede indskud som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra c), nr. i), eller af derivatkontrakter som omhandlet i nærværende artikels stk. 1, første afsnit, litra c), nr. ii), må den samlede eksponering ikke overstige 8 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer; de kompetente myndigheder, som er udpeget i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/2162, kan efter høring af EBA tillade eksponeringer mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 3, i form af derivatkontrakter, forudsat at det kan dokumenteres, at der er betydelige potentielle koncentrationsproblemer i de pågældende medlemsstater som følge af anvendelsen af kravet om kreditkvalitetstrin 1 og 2 som omhandlet i nærværende stykke
den samlede eksponering mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 1, 2 eller 3, må ikke overstige 15 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer, og den samlede eksponering mod kreditinstitutter, der opfylder betingelserne for kreditkvalitetstrin 2 eller 3, må ikke overstige 10 % af den nominelle værdi af det udstedende kreditinstituts udestående dækkede obligationer
Ud over at være sikret ved de egnede aktiver, der er opført i nærværende artikels stk. 1, skal dækkede obligationer også være underlagt et minimum af overdækning af sikkerhedsstillelse på 5 % som defineret i artikel 3, nr. 14), i direktiv (EU) 2019/2162.
Med henblik på nærværende stykkes første afsnit skal den samlede nominelle værdi af alle dækkende aktiver som defineret i artikel 3, nr. 4), i nævnte direktiv som minimum svare til den samlede nominelle værdi af udestående dækkede obligationer (»nominalprincippet«) og bestå af egnede aktiver som fastsat i nærværende artikels stk. 1.
Medlemsstaterne kan fastsætte et lavere minimumsniveau for overdækning af sikkerhedsstillelse i forbindelse med dækkede obligationer eller kan give deres kompetente myndigheder tilladelse til at fastsætte et sådant niveau, forudsat:
enten at beregningen af overdækning af sikkerhedsstillelse er baseret på en formel tilgang, hvor der tages hensyn til aktivernes underliggende risici, eller at værdiansættelsen af aktiver er underlagt belåningsværdien, og
at minimumsniveauet for overdækning af sikkerhedsstillelse ikke er lavere end 2 % baseret på nominalprincippet som omhandlet i artikel 15, stk. 6 og 7, i direktiv (EU) 2019/2162.
De aktiver, der bidrager til et minimum af overdækning af sikkerhedsstillelse, er ikke underlagt grænser med hensyn til eksponeringens størrelse som fastsat i stk. 1a og tæller ikke med i de pågældende grænser.
Særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, for hvilke der foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 6a, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 6a
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
10 % |
20 % |
20 % |
50 % |
50 % |
100 % |
Særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, risikovægtes på grundlag af den risikovægt, der tildeles privilegerede usikrede eksponeringer mod det institut, der har udstedt dem. Følgende sammenhæng mellem risikovægtene anvendes:
Hvis eksponeringerne mod instituttet tildeles en risikovægt på 20 %, risikovægtes de særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer med 10 %.
Hvis eksponeringerne mod instituttet tildeles en risikovægt på 50 %, risikovægtes de særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer med 20 %.
Hvis eksponeringerne mod instituttet tildeles en risikovægt på 100 %, risikovægtes de særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer med 50 %.
Hvis eksponeringerne mod instituttet tildeles en risikovægt på 150 %, risikovægtes de særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer med 100 %.
Artikel 130
Poster, der repræsenterer securitiseringspositioner
De risikovægtede poster for securitiseringspositioner opgøres i henhold til bestemmelserne i kapitel 5.
Artikel 131
Eksponeringer mod institutter og erhvervsvirksomheder med kortsigtet kreditvurdering
Eksponeringer mod institutter og erhvervsvirksomheder, for hvilke der foreligger en kortsigtet kreditvurdering fra et udpeget ECAI, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 7, som svarer til ECAI'ets kreditvurdering i henhold til artikel 136.
Tabel 7
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
Risikovægt |
20 % |
50 % |
100 % |
150 % |
150 % |
150 % |
Artikel 132
Kapitalgrundlagskrav vedrørende eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er
Med forbehold af artikel 132b, stk. 2, skal institutter, som ikke anvender transparensmetoden eller mandatmetoden, tildele en risikovægt på 1 250 % (»fallbackmetoden«) til deres eksponeringer i form af andele eller aktier i en CIU.
Institutterne kan beregne den risikovægtede værdi af deres eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er ved at kombinere de metoder, der er omhandlet i dette stykke, såfremt betingelserne for anvendelsen af disse metoder er opfyldt.
Institutterne kan fastlægge den risikovægtede værdi af en CIU's eksponeringer ved hjælp af de i artikel 132a omhandlede metoder, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
CIU'en er en af følgende:
et institut for kollektiv investering i værdipapirer (UCITS eller investeringsinstitutter) omfattet af direktiv 2009/65/EF
en AIF, der forvaltes af en EU-FAIF, som er registreret i henhold til artikel 3, stk. 3, i direktiv 2011/61/EU
en AIF, der forvaltes af en EU-FAIF, som har erhvervet tilladelse i henhold til artikel 6 i direktiv 2011/61/EU
en AIF, der forvaltes af en ikke-EU-FAIF, som har erhvervet tilladelse i henhold til artikel 37 i direktiv 2011/61/EU
en ikke-EU-AIF, der forvaltes af en ikke-EU-FAIF og markedsføres i henhold til artikel 42 i direktiv 2011/61/EU
en ikke-EU-AIF, der ikke markedsføres i Unionen, og som forvaltes af en ikke-EU-FAIF, der er etableret i et tredjeland, som er omfattet af en delegeret retsakt, jf. artikel 67, stk. 6, i direktiv 2011/61/EU
CIU'ens prospekt eller tilsvarende dokument indeholder følgende:
de aktivkategorier, som CIU'en har tilladelse til at investere i
hvis der gælder investeringsgrænser: relative grænser og metoder til at beregne disse
CIU'ens eller CIU-administrationsselskabets indberetning til instituttet opfylder følgende krav:
CIU'en indberetter sine eksponeringer mindst lige så hyppigt som instituttet.
Regnskabsdataene er tilstrækkelig detaljerede til, at instituttet kan beregne den risikovægtede værdi af CIU'ens eksponeringer ved hjælp af den metode, som instituttet har valgt.
Hvis instituttet anvender transparensmetoden, bekræftes oplysninger om de underliggende eksponeringer af en uafhængig tredjepart.
Uanset nærværende stykkes første afsnit, litra a), kan multilaterale og bilaterale udviklingsbanker og andre institutter, der sammen med multilaterale eller bilaterale udviklingsbanker investerer i en CIU, fastlægge den risikovægtede værdi af denne CIU's eksponeringer ved hjælp af de i artikel 132a omhandlede metoder, forudsat at betingelserne i nærværende stykkes første afsnit, litra b) og c), er opfyldt, og at CIU'ens investeringsmandat begrænser den type aktiver, som CIU'en kan investere i, til aktiver, der fremmer bæredygtig udvikling i udviklingslandene.
Institutterne underretter deres kompetente myndighed om, hvilke CIU'er, de anvender den i andet afsnit omhandlede behandling på.
Hvis et institut fastlægger den risikovægtede værdi af en CIU's eksponeringer i overensstemmelse med mandatmetoden, kan CIU'ens eller CIU-administrationsselskabets indberetning til instituttet uanset første afsnit, litra c), nr. i), begrænses til CIU'ens investeringsmandat og eventuelle ændringer heraf og kan kun foretages, når instituttet påtager sig eksponering mod CIU'en for første gang, og når der er en ændring i CIU'ens investeringsmandat.
Institutter, som ikke har tilstrækkelige data eller oplysninger til at beregne den risikovægtede værdi af CIU'ens eksponeringer ved hjælp af metoderne omhandlet i artikel 132a, kan benytte beregninger udført af en tredjepart, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
tredjeparten er en af følgende:
depotinstituttet eller depotfinansieringsinstituttet for CIU'en, forudsat at CIU'en udelukkende investerer i værdipapirer og deponerer samtlige værdipapirer hos dette depotinstitut eller depotfinansieringsinstitut
for CIU'er, som ikke er omfattet af nærværende litras nr. i), CIU-administrationsselskabet, forudsat at dette selskab opfylder kriterierne i stk. 3, litra a)
tredjeparten udfører beregningen ved hjælp af metoderne omhandlet i artikel 132a, stk. 1, 2 eller 3, alt efter hvad der er relevant
en ekstern revisor har bekræftet rigtigheden af tredjepartens beregning.
Institutter, som benytter tredjeparters beregninger, skal multiplicere den risikovægtede værdi af CIU'ens eksponeringer, der fås ved disse beregninger, med en faktor på 1,2.
Uanset andet afsnit finder faktoren på 1,2 ikke anvendelse, hvis instituttet har uindskrænket adgang til de detaljerede beregninger foretaget af tredjepart. Instituttet fremlægger efter anmodning disse beregninger for den kompetente myndighed.
Institutterne måler værdien af deres beholdning af andele eller aktier i en CIU til anskaffelsesværdi, men måler værdien af CIU'ens underliggende aktiver til dagsværdi, hvis de anvender transparensmetoden.
En ændring i markedsværdien af de andele eller aktier, for hvilke institutterne måler værdien til anskaffelsesværdi, ændrer hverken værdien af disse institutters kapitalgrundlag eller den eksponeringsværdi, der er forbundet med disse beholdninger.
Artikel 132a
Metoder til beregning af den risikovægtede værdi af CIU'ers eksponeringer
Institutterne foretager beregningerne omhandlet i første afsnit ud fra den antagelse, at CIU'en først påtager sig eksponeringer i det maksimale omfang, der er tilladt ifølge dens mandat eller relevant lovgivning, i form af de eksponeringer, der medfører de højeste kapitalgrundlagskrav, og derefter fortsætter med at påtage sig eksponeringer i faldende orden, indtil den maksimale samlede eksponeringsgrænse er nået, og at CIU'en anvender gearing i det maksimale omfang, der er tilladt ifølge dens mandat eller relevant lovgivning, hvis det er relevant.
Institutterne foretager beregningerne omhandlet i første afsnit ved hjælp af de metoder, der er fastsat i dette kapitel, i kapitel 5, og i dette afsnits kapitel 6, afdeling 3, 4 eller 5.
Uanset første afsnit kan et institut fra beregningen af kapitalgrundlagskravet for kreditværdijusteringsrisiko udelukke derivateksponeringer, som ikke ville være underlagt dette krav, hvis instituttet havde påtaget sig disse direkte.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 132b
Undtagelser fra metoderne til beregning af den risikovægtede værdi af CIU'ers eksponeringer
Artikel 132c
Behandling af ikkebalanceførte eksponeringer mod CIU'er
Institutterne beregner den risikovægtede eksponeringsværdi for deres ikkebalanceførte poster, der har potentiale til at blive konverteret til eksponeringer i form af andele eller aktier i en CIU, ved at multiplicere eksponeringsværdien af disse eksponeringer beregnet i overensstemmelse med artikel 111 med følgende risikovægt:
for alle eksponeringer, for hvilke institutterne anvender en af metoderne i artikel 132a
hvor
|
= |
risikovægten |
i |
= |
indekset for CIU'en |
RWAEi |
= |
beløbet beregnet i overensstemmelse med artikel 132a for en CIUi |
|
= |
eksponeringsværdien af eksponeringerne i CIUi |
Ai |
= |
regnskabsværdien af aktiverne i CIUi, og |
EQi |
= |
regnskabsværdien af aktierne i CIUi |
Institutterne beregner den risikovægtede eksponeringsværdi for ikkebalanceførte eksponeringer, der hidrører fra minimumsværditilsagn, og som opfylder alle betingelserne i denne artikels stk. 3, ved at multiplicere eksponeringsværdien af disse eksponeringer med en konverteringsfaktor på 20 % og den risikovægt, der fremkommer i henhold til artikel 132 eller 152.
Institutterne beregner den risikovægtede eksponeringsværdi for ikkebalanceførte eksponeringer, der hidrører fra minimumsværditilsagn i overensstemmelse med stk. 2, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
instituttets ikkebalanceførte eksponering er et minimumsværditilsagn for en investering i andele eller aktier i et eller flere CIU'er, hvor instituttet kun er forpligtet til at udbetale i henhold til minimumsværditilsagnet, når markedsværdien af de underliggende eksponeringer i CIU'en eller CIU'erne på et eller flere tidspunkter ligger under en på forhånd fastlagt tærskel som anført i kontrakten
CIU'en er en af følgende:
et investeringsinstitut som defineret i direktiv 2009/65/EF eller
en AIF som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU, der udelukkende investerer i værdipapirer eller i andre likvide finansielle aktiver som omhandlet i artikel 50, stk. 1, i direktiv 2009/65/EF, såfremt AIF'ens mandat ikke tillader en højere gearing end den, der er tilladt i henhold til artikel 51, stk. 3, i direktiv 2009/65/EF
den aktuelle markedsværdi af de underliggende eksponeringer i CIU'en, der ligger til grund for minimumsværditilsagnet uden hensyntagen til virkningen af ikkebalanceførte minimumsværditilsagn dækker eller overstiger nutidsværdien af den tærskelværdi, der er angivet i minimumsværditilsagnet
når den overskydende markedsværdi af de underliggende eksponeringer i CIU'en eller CIU'erne i forhold til nutidsværdien af minimumsværditilsagnet falder, kan instituttet eller en anden virksomhed, for så vidt som den er omfattet af det tilsyn på konsolideret niveau, som instituttet selv er underlagt i overensstemmelse med nærværende forordning og direktiv 2013/36/EU eller direktiv 2002/87/EF, påvirke sammensætningen af de underliggende eksponeringer i CIU'en eller CIU'erne eller begrænse muligheden for en yderligere reduktion af den overskydende markedsværdi på andre måder,
den endelige direkte eller indirekte modtager af minimumsværditilsagnet er typisk en detailkunde som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 11), i direktiv 2014/65/EU.
Artikel 133
Aktieeksponeringer
Følgende eksponeringer betragtes som aktieeksponeringer:
ikkegældsbaserede eksponeringer, der udgør en efterstillet restfordring på udstederens aktiver eller indkomst
gældsbaserede eksponeringer og andre værdipapirer, partnerskaber, derivater eller andre instrumenter, hvis økonomiske indhold svarer til de eksponeringer, der er anført i litra a).
Artikel 134
Andre poster
Artikel 135
Anvendelse af ECAI'ers kreditvurderinger
Artikel 136
Konvertering af ECAI'ers kreditvurderinger
EBA, EIOPA og ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. juli 2014 og forelægger om nødvendigt reviderede udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i henholdsvis forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010.
EBA, EIOPA og ESMA opfylder ved konverteringen af kreditvurderingerne følgende krav:
EBA, EIOPA og ESMA skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver kreditvurdering, tage hensyn til kvantitative faktorer såsom den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering. Hvis det pågældende ECAI er nystiftet eller kun har indsamlet få data om misligholdelser, skal EBA, EIOPA og ESMA anmode det om at oplyse, hvad det anser for at være den langsigtede misligholdelsesrate for alle poster med samme kreditvurdering.
EBA, EIOPA og ESMA skal for at kunne sondre mellem de relative risikograder, der fremkommer ved hver kreditvurdering, tage hensyn til kvalitative faktorer, heriblandt hvilken gruppe af udstedere ECAI'et dækker, hvilke kreditvurderinger ECAI'et foretager, hvad den enkelte kreditvurdering indeholder, og hvordan ECAI'et definerer misligholdelse.
EBA, EIOPA og ESMA skal sammenligne misligholdelsesraten for hver kreditvurdering, der er foretaget af det konkrete ECAI, med et benchmark baseret på den misligholdelsesrate, som andre ECAI'er har registreret for en udstedergruppe med tilsvarende kreditrisiko.
Er den misligholdelsesrate, som et konkret ECAI har registreret ved en kreditvurdering, til stadighed væsentligt højere end benchmarket, skal EBA, EIOPA og ESMA henføre ECAI'ets kreditvurdering til et højere kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen.
Hvis EBA, EIOPA og ESMA har forhøjet den risikovægt, som et konkret ECAI har fastsat i forbindelse med en bestemt kreditvurdering, og den misligholdelsesrate, som ECAI'et har registreret ved denne kreditvurdering, ikke længere til stadighed er væsentlig højere end benchmarket, kan EBA, EIOPA og ESMA flytte ECAI'ets kreditvurdering tilbage til det oprindelige kreditkvalitetstrin på kreditkvalitetsskalaen.
EBA, EIOPA og ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. juli 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i henholdsvis forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 og forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 137
Anvendelse af kreditvurderinger fra eksportkreditagenturer
Med henblik på artikel 114 kan institutter anvende kreditvurderinger fra et eksportkreditagentur, som instituttet har udpeget, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
Der er tale om en konsensusbaseret risikoberegning foretaget af eksportkreditagenturer, der har tilsluttet sig OECD's vejledende retningslinjer for offentligt støttede eksportkreditter ("Arrangement on Guidelines for Officially Supported Export Credits").
Eksportkreditagenturet offentliggør sine kreditvurderinger og anvender den metode, der er vedtaget af OECD, og kreditvurderingen knyttes til en af de otte minimumseksportkreditpræmier (MEIP'er), der er fastsat i OECD's metode. Instituttet kan tilbagekalde sin udpegning af et eksportkreditagentur. Instituttet skal begrunde tilbagekaldelsen, hvis der er konkrete tegn på, at hensigten med tilbagekaldelsen er at mindske kapitalkravene.
Eksponeringer, for hvilke en kreditvurdering foretaget af et eksportkreditagentur er blevet godkendt med henblik på risikovægtning, tildeles en risikovægt i henhold til tabel 9.
Tabel 9
MEIP |
0 |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
Risikovægt |
0 % |
0 % |
20 % |
50 % |
100 % |
100 % |
100 % |
150 % |
Artikel 138
Generelle krav
Et institut kan udpege et eller flere ECAI'er til fastsættelse af risikovægte for aktiver og ikkebalanceførte poster. Et institut kan tilbagekalde sin udpegning af et ECAI. Instituttet skal begrunde tilbagekaldelsen, hvis der er konkrete tegn på, at hensigten med tilbagekaldelsen er at mindske kapitalkravene. Kreditvurderinger må ikke benyttes selektivt. Et institut skal benytte bestilte kreditvurderinger. Det kan dog benytte uopfordrede kreditvurderinger, hvis EBA har bekræftet, at uopfordrede kreditvurderinger fra et ECAI ikke er af en anden kvalitet end bestilte kreditvurderinger fra dette ECAI. EBA undlader at give eller tilbagekalde en sådan bekræftelse, navnlig hvis ECAI'et har udnyttet en uopfordret kreditvurdering til at presse den kreditvurderede enhed til at bestille en kreditvurdering eller andre tjenesteydelser. Ved anvendelsen af kreditvurderinger opfylder institutter følgende krav:
Et institut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et ECAI for en bestemt klasse af poster, skal anvende disse kreditvurderinger konsistent for alle eksponeringer inden for denne klasse.
Et institut, der beslutter at anvende kreditvurderinger udarbejdet af et ECAI, skal anvende dem vedvarende og konsistent over tid.
Et institut anvender kun kreditvurderinger fra ECAI'er, hvis de omfatter samtlige beløb, dvs. både hovedstolen og de renter, der er påløbet.
Hvis der for en kreditvurderet post kun foreligger én kreditvurdering fra et udpeget ECAI, skal denne kreditvurdering anvendes til fastsættelse af risikovægten for denne post.
Hvis der foreligger to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, og disse kreditvurderinger fastsætter to forskellige risikovægte for en kreditvurderet post, tildeles den højeste risikovægt.
Hvis der for en kreditvurderet post foreligger flere end to kreditvurderinger fra udpegede ECAI'er, skal de to vurderinger, der fastsætter de to laveste risikovægte, lægges til grund. Hvis de to laveste risikovægte er forskellige, tildeles den højeste risikovægt. Hvis de to laveste risikovægte er ens, tildeles denne risikovægt.
Artikel 139
Kreditvurdering af udstedere og emissioner
Når der ikke foreligger en umiddelbart anvendelig kreditvurdering for en bestemt post, men der foreligger en kreditvurdering for et specifikt emissionsprogram eller en specifik emissionsfacilitet, som den post, der repræsenterer eksponeringen, ikke indgår i, eller der foreligger en generel kreditvurdering af udstederen, skal denne kreditvurdering anvendes i et af følgende tilfælde:
hvis den resulterer i en højere risikovægt, end der ellers ville opnås, og den pågældende eksponering i alle henseender rangerer på samme niveau eller lavere end emissionsprogrammet eller emissionsfaciliteten eller i givet fald udstederens privilegerede usikrede eksponeringer
hvis den resulterer i en lavere risikovægt, og den pågældende eksponering i alle henseender rangerer på samme niveau eller højere end emissionsprogrammet eller emissionsfaciliteten eller i givet fald udstederens privilegerede usikrede eksponeringer.
I alle andre tilfælde betragtes eksponeringen ikke som kreditvurderet.
Artikel 140
Langsigtede og kortsigtede kreditvurderinger
En kortsigtet kreditvurdering finder kun anvendelse på den post, som den kortsigtede kreditvurdering omhandler, og må ikke benyttes til beregning af risikovægte for andre poster, undtagen i følgende tilfælde:
Hvis en facilitet med kortsigtet kreditvurdering tildeles en risikovægt på 150 %, skal alle ikkevurderede usikrede eksponeringer mod den pågældende låntager også tildeles en risikovægt på 150 %, uanset om disse eksponeringer er kortfristede eller langfristede.
Hvis en facilitet med kortsigtet kreditvurdering tildeles en risikovægt på 50 %, vil ingen ikkevurderet kortfristet eksponering kunne tildeles en risikovægt på under 100 %.
Artikel 141
Poster i national og udenlandsk valuta
En kreditvurdering, som vedrører en post, der er denomineret i låntagers nationale valuta, kan ikke anvendes til beregning af en risikovægt for en anden eksponering mod samme låntager, når denne eksponering er denomineret i udenlandsk valuta.
Når en eksponering opstår som følge af et instituts deltagelse i et lån, som er bevilget af en multinational udviklingsbank, der har status af privilegeret kreditor på markedet, kan kreditvurderingen af låntagers part i national valuta anvendes til fastsættelse af en risikovægt.
KAPITEL 3
Den interne ratingbaserede metode
Artikel 142
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
1) |
"ratingsystem" : alle de metoder, procedurer og kontroller samt dataindsamlings- og it-systemer, som understøtter vurderingen af kreditrisikoen, eksponeringernes fordeling i ratingklasser eller -puljer og kvantificering af misligholdelses- og tabsestimater for en bestemt eksponeringstype |
2) |
"eksponeringstype" : en gruppe homogent forvaltede eksponeringer, som er sammensat af en bestemt type faciliteter, og som kan være begrænset til en enkelt enhed eller en enkelt undergruppe af enheder inden for en koncern, såfremt den samme eksponeringstype forvaltes forskelligt i andre af koncernens enheder |
3) |
"forretningsenhed" : særskilte organisatoriske eller juridiske enheder, forretningsområder, geografiske lokaliteter |
4) |
"stor enhed i den finansielle sektor" : en enhed i den finansielle sektor, der opfylder følgende betingelser:
a)
dens samlede aktiver beregnet på individuelt eller konsolideret grundlag har en værdi, der er højere end eller lig med tærsklen på 70 mia. EUR, når det seneste reviderede årsregnskab eller konsoliderede årsregnskab anvendes til at opgøre aktivernes størrelse
b)
den er, eller ét af dens datterselskaber er, omfattet af tilsynsmæssig regulering i Unionen eller er omfattet af lovgivningen i et tredjeland, der anvender tilsyns- og reguleringskrav, der som minimum svarer til de krav, der anvendes i Unionen. |
►C2 5) |
"ureguleret enhed i den finansielle sektor" : enhver anden enhed, som ikke er en reguleret enhed i den finansielle sektor, ◄ men som hovedaktivitet udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i bilag I til direktiv 2013/36/EU eller i bilag I til direktiv 2004/39/EF |
6) |
"låntagerklasse" : en risikokategori inden for et ratingsystems ratingskala for låntagere, som låntagerne inddeles i på grundlag af et nærmere angivet og klart sæt ratingkriterier, som danner grundlag for egne estimater for sandsynlighed for misligholdelse (PD) |
7) |
"facilitetsklasse" : en risikokategori inden for et ratingsystems facilitetsskala, som eksponeringer fordeles på grundlag af et nærmere angivet og klart sæt ratingkriterier, som danner grundlag for egne LGD-estimater. |
▼M5 —————
Artikel 143
Tilladelse til at anvende IRB-metoden
Institutterne skal indhente forudgående tilladelse fra de kompetente myndigheder til følgende:
væsentlige ændringer i anvendelsesområde for et ratingsystem eller en metode med interne modeller for aktieeksponeringer, som instituttet har fået tilladelse til at anvende
væsentlige ændringer i et ratingsystem eller en metode med interne modeller for aktieeksponeringer, som instituttet har fået tilladelse til at anvende.
Anvendelsesområdet for et ratingsystem omfatter alle eksponeringer af den relevante eksponeringstype, som det pågældende ratingsystem er udviklet til.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 144
De kompetente myndigheders vurdering af en ansøgning om anvendelse af en IRB-metode
I henhold til artikel 143 giver den kompetente myndighed kun tilladelse til, at et institut anvender IRB-metoden, herunder egne estimater af LGD og konverteringsfaktorer, hvis den kompetente myndighed finder det godtgjort, at kravene i dette kapitel er opfyldt, navnlig kravene i afdeling 6, og at instituttets systemer til forvaltning og rating af kreditrisikoeksponeringer er pålidelige og er gennemført med integritet og navnlig, at instituttet har godtgjort over for den kompetente myndighed, at følgende standarder overholdes:
instituttets ratingsystemer giver en relevant vurdering af låntageren og transaktionens karakteristika, en relevant sondring mellem risici og nøjagtige og konsistente kvantitative risikovurderinger
de interne ratings og estimater af misligholdelse og tab, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlagskrav og de hertil knyttede systemer og processer, spiller en væsentlig rolle i risikostyringen og beslutningsprocessen samt i kreditbevillingen, den interne kapitalallokering og de ledelsesmæssige funktioner i instituttet
instituttet har en kreditrisikokontrolenhed, der er ansvarlig for ratingsystemerne, er behørigt uafhængig og ikke er under upassende indflydelse
instituttet indsamler og opbevarer alle relevante data for at yde en effektiv støtte for sin kreditrisikomåling og kreditrisikostyringsproces
instituttet dokumenterer sine ratingsystemer og begrundelsen for deres udformning samt validerer sine ratingsystemer
instituttet har valideret hvert ratingsystem og hver metode med interne modeller for aktieeksponeringer i en passende periode forud for tilladelsen til at anvende dette ratingsystem eller denne metode med interne modeller for aktieeksponering, det har i denne periode vurderet, om ratingsystemet eller de metoder med interne modeller for aktieeksponeringer, er egnede til anvendelsesområdet for ratingsystemet eller den metode med interne modeller for aktieeksponering, og har foretaget de nødvendige ændringer i disse ratingsystemer eller metode med interne modeller for aktieeksponeringer, som følger af denne vurdering
instituttet har ved hjælp af IRB-metoden beregnet kapitalgrundlagskravene som følge af dets risikoparameterestimater og kan foretage indberetningen som krævet i artikel 430
instituttet har fordelt og fortsætter med at fordele hver eksponering i anvendelsesområdet for et ratingsystem i en ratingklasse eller -pulje i dette ratingsystem; instituttet har fordelt og fortsætter med at fordele hver eksponering i anvendelsesområdet for en metode for aktieeksponeringer i denne metode med interne modeller.
Kravene om at anvende en IRB-metode, herunder egne estimater af LGD og konverteringsfaktorer, finder også anvendelse, når et institut har gennemført et ratingsystem eller en model, der anvendes inden for et ratingsystem, som det har købt af en tredjepart.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 145
Tidligere erfaring med anvendelse af IRB-metoder
Artikel 146
Foranstaltninger, som skal træffes, når kravene i dette kapitel ikke længere opfyldes
Hvis et institut ikke længere opfylder kravene i dette kapitel, underretter det den kompetente myndighed herom og foretager sig et af følgende:
forelægger til den kompetente myndigheds tilfredshed en plan for rettidig fornyet overholdelse og gennemfører denne plan inden for en frist, som aftales med den kompetente myndighed
godtgør over for de kompetente myndigheder, at virkningen af den manglende overholdelse er uvæsentlig.
Artikel 147
Metode til fordeling af eksponeringer i eksponeringsklasser
Hver eksponering fordeles i en af følgende eksponeringsklasser:
eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker
eksponeringer mod institutter
erhvervseksponeringer
detaileksponeringer
aktieeksponeringer
poster, der repræsenterer securitiseringspositioner
andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser.
Følgende eksponeringer fordeles i den klasse, som er fastlagt i stk. 2, litra a):
eksponeringer mod regionale eller lokale myndigheder eller offentlige enheder, der behandles som eksponeringer mod centralregeringer i henhold til artikel 115 og 116
eksponeringer mod multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i artikel 117, stk. 2
eksponeringer mod internationale organisationer, der tildeles en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 118.
Følgende eksponeringer fordeles i den klasse, som er fastlagt i stk. 2, litra b):
eksponeringer mod regionale og lokale myndigheder, der ikke behandles som eksponeringer mod centralregeringer i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2 og 4
eksponeringer mod offentlige enheder, der ikke behandles som eksponeringer mod centralregeringer i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4
eksponeringer mod multilaterale udviklingsbanker, som ikke tildeles en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 117, og
eksponeringer mod finansieringsinstitutter, der behandles som eksponeringer mod institutter i overensstemmelse med artikel 119, stk. 5.
For at kunne indgå i den detaileksponeringsklasse, som er fastlagt i stk. 2, litra d), skal eksponeringer opfylde følgende kriterier:
de skal være mod en af følgende:
eksponeringer mod en eller flere fysiske personer
eksponeringer mod en SMV, forudsat – i det tilfælde – at det samlede beløb, som låntager eller en gruppe af indbyrdes forbundne låntagere skylder instituttet og moderselskaber og dets datterselskaber, herunder eksponeringer i restance, men med undtagelse af eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom til beboelse, ikke overstiger 1 mio. EUR, så vidt det er instituttet bekendt, og instituttet har taget rimelige skridt til at få bekræftet situationen
de skal behandles konsistent over tid og ensartet af instituttet i dets risikostyring
de forvaltes ikke lige så individuelt som eksponeringer i erhvervseksponeringsklassen
de repræsenterer hver især en af et betydeligt antal ensartet forvaltede eksponeringer.
Ud over eksponeringerne i første afsnit medtages nutidsværdien af detailminimumslejeydelser i detaileksponeringsklassen.
Følgende eksponeringer fordeles i den aktieeksponeringsklasse, som er fastlagt i stk. 2, litra e):
ikkegældsbaserede eksponeringer, der udgør en efterstillet restfordring på udstederens aktiver eller indkomst
gældsbaserede eksponeringer og andre værdipapirer, partnerskaber, derivater eller andre instrumenter, hvis økonomiske indhold svarer til de eksponeringer, der er anført i litra a).
Inden for den erhvervseksponeringsklasse, som er fastlagt i stk. 2, litra c), skal institutter separat identificere eksponeringer med følgende karakteristika som specialiseret långivning:
eksponeringen er mod en enhed, som er oprettet specifikt for at finansiere eller drive fysiske aktiver eller er en økonomisk set sammenlignelig eksponering
de kontraktlige vilkår giver långiveren en betydelig kontrol over aktiverne og den indkomst, som de genererer, og
den primære kilde til tilbagebetaling af forpligtelsen er indkomsten fra de finansierede aktiver og ikke en bredere erhvervsmæssig virksomheds separate tilbagebetalingsevne.
Artikel 148
Betingelser for implementering af IRB-metoden for forskellige eksponeringsklasser og forretningsenheder
Med forbehold af forudgående tilladelse fra de kompetente myndigheder kan implementeringen ske trinvist for de forskellige eksponeringsklasser, jf. artikel 147, inden for samme forretningsenhed, for forskellige forretningsenheder inden for samme koncern eller med henblik på anvendelse af egne estimater af LGD eller konverteringsfaktorer til beregning af risikovægte for eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker.
I forbindelse med den detaileksponeringsklasse, der er omhandlet i artikel 147, stk. 5, kan implementeringen ske trinvist for de eksponeringskategorier, som de forskellige korrelationer i artikel 154 svarer til.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 149
Betingelser for tilbagevenden til mindre avancerede metoder
Et institut, som anvender IRB-metoden til en bestemt eksponeringsklasse eller eksponeringstype, må ikke ophøre med at anvende denne metode og i stedet anvende standardmetoden til beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb, medmindre følgende betingelser er opfyldt:
instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at anvendelsen af standardmetoden ikke foreslås for at reducere instituttets kapitalgrundlagskrav, at det er nødvendigt på grund af arten og kompleksiteten af instituttets samlede eksponeringer af denne type, og at det ikke vil have en væsentlig negativ indflydelse på instituttets solvens eller dets evne til effektivt at styre risici
instituttet er forudgående blevet meddelt tilladelse af den kompetente myndighed.
Institutter, som i henhold til artikel 151, stk. 9, har fået tilladelse til at anvende egne estimater af LGD og konverteringsfaktorer, må ikke vende tilbage til at anvende LGD-værdier og konverteringsfaktorer som i artikel 151, stk. 8, medmindre følgende betingelser er opfyldt:
instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at anvendelsen af LGD og konverteringsfaktorer som omhandlet i artikel 151, stk. 8, til en bestemt eksponeringsklasse eller eksponeringstype ikke foreslås for at reducere instituttets kapitalgrundlagskrav, at den er nødvendig på grund af arten og kompleksiteten af instituttets samlede eksponeringer af denne type, og at den ikke vil have en væsentlig negativ indflydelse på instituttets solvens eller dets evne til effektivt at styre risici
instituttet er forudgående blevet meddelt tilladelse af den kompetente myndighed.
Artikel 150
Betingelser for delvis anvendelse på permanent basis
Med forbehold af de kompetente myndigheders forudgående tilladelse kan institutter, der har tilladelse til at anvende IRB-metoden til beregning af de risikovægtede eksponeringsbeløb og de forventede tab for en eller flere eksponeringsklasser, anvende standardmetoden på følgende eksponeringer:
den eksponeringsklasse, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, litra a), hvis antallet af væsentlige låntagere er begrænset, og det ville være en uforholdsmæssig stor byrde for instituttet at implementere et ratingsystem for disse låntagere
den eksponeringsklasse, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, litra b), hvis antallet af væsentlige låntagere er begrænset, og det ville være en uforholdsmæssig stor byrde for instituttet at implementere et ratingsystem for disse låntagere
eksponeringer i ikkevæsentlige forretningsenheder samt eksponeringsklasser eller eksponeringstyper, der er uden større betydning i henseende til størrelse og opfattet risikoprofil
eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker i medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder, administrative organer og enheder i den offentlige sektor, forudsat at:
der ikke er nogen forskel i risiko mellem eksponeringer mod den pågældende centralregering og centralbank og de øvrige eksponeringer i kraft af særlige offentlige arrangementer, og
eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker risikovægtes med 0 % i henhold til artikel 114, stk. 2 eller 4
et instituts eksponeringer mod en modpart, som er dets moderselskab, datterselskab eller et datterselskab af dets moderselskab, forudsat at modparten er et institut eller et finansielt holdingselskab, et blandet finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut, et porteføljeadministrationsselskab eller en accessorisk servicevirksomhed, der er omfattet af passende tilsynsmæssige krav, eller et selskab, med hvilket der består en forbindelse i henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF
eksponeringer mellem institutter, som opfylder kravene i artikel 113, stk. 7
aktieeksponeringer mod enheder, hvis kreditforpligtelser risikovægtes med 0 % i henhold til kapitel 2 herunder offentligt støttede enheder, der kan risikovægtes med 0 %
aktieeksponeringer, som indgås under lovgivningsprogrammer til fremme af bestemte erhvervssektorer, og som tilvejebringer væsentlig støtte til instituttets investeringer, og som indebærer en eller anden form for statslig kontrol og restriktioner i aktieinvesteringer, når sådanne eksponeringer samlet set kun kan udelukkes fra IRB-metoden op til en grænse på 10 % af kapitalgrundlaget
de eksponeringer, som er omhandlet i artikel 119, stk. 4, og som opfylder betingelserne heri
statsgarantier og statsligt genforsikrede garantier, jf. artikel 215, stk. 2.
De kompetente myndigheder giver tilladelse til at anvende standardmetoden for de i litra g) og h) i første afsnit nævnte aktieeksponeringer, for hvilke der er givet tilladelse til denne behandling i andre medlemsstater. EBA offentliggør på sit websted og ajourfører regelmæssigt en liste over de i i nævnte litra omhandlede eksponeringer, der kan behandles efter standardmetoden.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Disse retningslinjer vedtages i overensstemmelse med artikel 16 i direktiv (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 151
Behandling efter eksponeringsklasse
Artikel 152
Behandling af eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er
Uanset første afsnit kan et institut fra beregningen af kapitalgrundlagskravet for kreditværdijusteringsrisiko udelukke derivateksponeringer, som ikke ville være underlagt dette krav, hvis instituttet havde påtaget sig disse direkte.
Institutter, der anvender transparensmetoden i henhold til denne artikels stk. 2 og 3, og som opfylder betingelserne for delvis anvendelse på permanent basis anvendelse i henhold til artikel 150, eller som ikke opfylder betingelserne for at anvende metoderne omhandlet i dette kapitel eller en eller flere af metoderne i kapitel 5 for alle eller dele af CIU'ens underliggende eksponeringer, beregner de risikovægtede værdier af deres eksponeringer og forventede tab i overensstemmelse med følgende principper:
for eksponeringer, som er henført til aktieeksponeringsklassen i artikel 147, stk. 2, litra e), anvender institutterne den forenklede risikovægtningsmetode, som er omhandlet i artikel 155, stk. 2
for eksponeringer, som er henført til poster, der repræsenterer securitiseringspositioner, jf. artikel 147, stk. 2, litra f), anvender institutterne den behandling, der er fastsat i artikel 254, som om disse eksponeringer var disse institutters direkte besiddelser
for alle andre underliggende eksponeringer anvender institutterne standardmetoden omhandlet i dette afsnits kapitel 2.
Hvis instituttet med henblik på anvendelse af første afsnit, litra a), ikke kan sondre mellem private equity-eksponeringer, børsnoterede eksponeringer og andre aktieeksponeringer, skal det behandle de pågældende eksponeringer som andre aktieeksponeringer.
Institutter, som ikke har tilstrækkelige data eller oplysninger til at beregne den risikovægtede værdi af en CIU's eksponeringer ved hjælp af metoderne omhandlet i stk. 2, 3, 4 og 5, kan benytte beregninger udført af en tredjepart, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
tredjeparten er en af følgende:
depotinstituttet eller depotfinansieringsinstituttet for CIU'en, forudsat at CIU'en udelukkende investerer i værdipapirer og deponerer samtlige værdipapirer hos dette depotinstitut eller depotfinansieringsinstitut
for CIU'er, som ikke er omfattet af dette litras nr. i), CIU-administrationsselskabet, forudsat at CIU-administrationsselskabet opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, litra a)
for andre eksponeringer end dem, der er anført i nærværende artikels stk. 4, litra a), b) og c), foretager tredjeparten beregningen ved hjælp af transparensmetoden omhandlet i artikel 132a, stk. 1
for eksponeringer, der er anført i stk. 4, litra a), b) og c), foretager tredjeparten beregningen ved hjælp af de deri omhandlede metoder
en ekstern revisor har bekræftet rigtigheden af tredjepartens beregning.
Institutter, som benytter tredjeparters beregninger, skal multiplicere den risikovægtede værdi af CIU'ens eksponeringer, der fås ved disse beregninger, med en faktor på 1,2.
Uanset andet afsnit finder faktoren på 1,2 ikke anvendelse, hvis instituttet har uindskrænket adgang til de detaljerede beregninger foretaget af tredjepart. Instituttet skal efter anmodning fremlægge disse beregninger for den kompetente myndighed.
Artikel 153
Risikovægtede eksponeringsbeløb for erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker
Med forbehold af den særlige fremgangsmåde i stk. 2, 3 og 4 beregnes de risikovægtede eksponeringsbeløb for erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker efter følgende formler:
hvor risikovægten RW defineres som:
hvis PD = 0, er RW 0
hvis PD = 1, dvs. for misligholdte eksponeringer:
hvor det forventede bedste tabsestimat (i det følgende benævnt "ELBE") er instituttets bedste estimat for forventet tab på den misligholdte eksponering jf. artikel 181, stk. 1, litra h)
hvis 0 < PD < 1
er
hvor
N(x) |
= |
den kumulative fordelingsfunktion for en standardiseret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x) |
G (Z) |
= |
angiver den inverse kumulative fordelingsfunktion for en standardiseret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at N(x) = z) |
R |
= |
angiver korrelationskoefficienten, der defineres som
|
b |
= |
løbetidsfaktoren, der defineres som
|
Det risikovægtede eksponeringsbeløb for hver eksponering, der opfylder kravene i artikel 202 og 217, kan justeres efter følgende formel:
hvor:
PDpp |
= |
PD for udbyderen af kreditrisikoafdækningen. |
RW beregnes ved hjælp af den relevante risikovægtningsformel, der er anført i stk. 1, for eksponeringen, låntagers PD og LGD vedrørende en sammenlignelig direkte eksponering mod udbyderen af kreditrisikoafdækningen. Løbetidsfaktoren (b) beregnes ved hjælp af den mindste af enten PD for udbyderen af kreditrisikoafdækningen eller låntagers PD.
For eksponeringer mod virksomheder, som indgår i en koncern, hvis samlede årsomsætning er på under 50 mio. EUR, kan institutterne anvende følgende korrelationsformel, jf. stk. 1, nr. iii), til beregning af risikovægtene for erhvervseksponeringer. I denne formel angiver S den samlede årsomsætning i millioner EUR, hvor 5 mio. EUR ≤ S ≤ 50 mio. EUR. Indberettede årsomsætninger på mindre end 5 mio. EUR behandles, som om de udgør 5 mio. EUR. For erhvervede fordringer er den samlede årsomsætning det vægtede gennemsnit af de enkelte eksponeringer i puljen.
Institutter skal lægge koncernens samlede aktiver til grund i stedet for den samlede årsomsætning, hvis den samlede årsomsætning ikke er en relevant indikator for selskabets størrelse, og de samlede aktiver udgør en mere relevant indikator end den samlede årsomsætning.
For specialiseret långivning, hvor et institut ikke kan estimere PD, eller instituttets PD-estimater ikke opfylder kravene i afdeling 6, tildeler instituttet risikovægtene i tabel 1 for disse eksponeringer:
Tabel 1
Restløbetid |
Kategori 1 |
Kategori 2 |
Kategori 3 |
Kategori 4 |
Kategori 5 |
Under 2½ år |
50 % |
70 % |
115 % |
250 % |
0 % |
2½ år eller derover |
70 % |
90 % |
115 % |
250 % |
0 % |
Ved tildelingen af risikovægte ved specialiseret långivning skal institutterne tage hensyn til følgende faktorer: den finansielle styrke, det politiske og lovgivningsmæssige miljø, transaktionernes og/eller aktivernes art, garantistillerens og selskabets styrke, herunder eventuelle indtægter fra offentlig-private partnerskaber og værdipapirporteføljer.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 154
Risikovægtede eksponeringsbeløb for detaileksponeringer
De risikovægtede eksponeringsbeløb for detaileksponeringer beregnes efter følgende formel:
hvor risikovægten RW defineres som:
hvis PD = 1, dvs. at for misligholdte eksponeringer er risikovægten RW:;
hvor ELBE er instituttets bedste estimat for forventet tab på den misligholdte eksponering i overensstemmelse med artikel 181, stk. 1, litra h)
hvis 0 < PD < 1
hvor
N(x) |
= |
den kumulative fordelingsfunktion for en standardiseret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med x) |
G (Z) |
= |
den inverse kumulative fordelingsfunktion for en standardiseret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. den x-værdi, for hvilken det gælder, at N(x) = z). |
R |
= |
korrelationskoefficienten, der defineres som
|
Eksponeringerne betragtes som kvalificerede revolverende detaileksponeringer, hvis de opfylder følgende betingelser:
eksponeringerne er mod privatkunder
eksponeringerne er revolverende og usikrede, og de kan opsiges af instituttet, såfremt de ikke udnyttes straks og uden betingelser. Revolverende eksponeringer defineres i denne forbindelse som eksponeringer, hvor tilgodehavender hos privatkunder må variere alt efter, hvor meget disse privatkunder vælger at låne eller betale tilbage, op til den grænse, instituttet har fastsat. Uudnyttede lånetilsagn kan opsiges uden betingelser, hvis vilkårene sætter instituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og lovgivning i tilknytning hertil
en eksponering mod en enkelt privatkunde i delporteføljen kan højst udgøre 100 000 EUR
anvendelse af korrelationskoefficienten i dette stykke er begrænset til porteføljer, hvor tabsraterne især inden for små PD-intervaller udviser lav volatilitet sammenlignet med deres gennemsnitlige tabsprocenter.
behandlingen som en kvalificeret revolverende detaileksponering skal være konsistent med delporteføljens underliggende risikokarakteristika.
Uanset litra b) finder kravet om, at eksponeringen skal være usikret, ikke anvendelse, når det drejer sig om sikrede kreditfaciliteter i tilknytning til en lønkonto. I så fald medregnes de beløb, der stammer fra sikkerhedsstillelsen, ikke i LGD-estimatet.
De kompetente tilsynsmyndigheder undersøger den relative volatilitet i tabsprocenterne for de kvalificerede revolverende detaildelporteføljer samt den samlede kvalificerede revolverende detailportefølje og udveksler oplysninger om typiske karakteristika for tabsprocenter for kvalificerede revolverende detaileksponeringer med de øvrige medlemsstater.
Erhvervede fordringer skal for at kunne behandles som detaileksponeringer opfylde de krav, der er anført i artikel 184, samt følgende betingelser:
instituttet har erhvervet fordringerne af uafhængige tredjepartssælgere, og dets eksponering mod fordringens debitor indebærer ingen risici, der direkte eller indirekte udgår fra instituttet selv
de erhvervede fordringer opstår på uafhængig basis mellem sælgeren og debitor. Koncerninterne mellemværender og fordringer, hvor der foregår en modregning mellem selskaber, som køber og sælger til hinanden, opfylder ikke betingelserne
det institut, som har erhvervet fordringerne, har et krav på hele afkastet fra de erhvervede fordringer eller på en forholdsmæssig andel af afkastet og
porteføljen af erhvervede fordringer er tilstrækkelig diversificeret.
Artikel 155
Risikovægtede eksponeringsbeløb for aktieeksponeringer
Institutterne kan behandle aktieeksponeringer mod accessoriske servicevirksomheder efter behandlingen af andre aktiver, som ikke er gældsforpligtelser.
Efter den forenklede risikovægtningsmetode beregnes de risikovægtede eksponeringsbeløb efter formlen
hvor
risikovægt (RW) = 190 % for private equity-eksponeringer i tilstrækkelig diversificerede porteføljer
risikovægt (RW) = 290 % for eksponeringer i børsnoterede aktier
risikovægt (RW) = 370 % for alle andre aktieeksponeringer.
Korte spotpositioner og afledte instrumenter uden for handelsbeholdningen kan modregnes med lange positioner i samme individuelle aktier, forudsat at disse instrumenter udtrykkeligt er forbeholdt risikoafdækning af specifikke aktieeksponeringer, og at risikoafdækningen gælder i mindst et år mere. Andre korte positioner behandles, som om der var tale om lange positioner, og den relevante risikovægt tildeles de enkelte positioners numeriske værdi. Er der manglende match mellem positionernes løbetid, anvendes samme metode som for erhvervseksponeringer som omhandlet i artikel 162, stk. 5.
Institutterne kan medregne ufinansieret kreditrisikoafdækning, der er opnået på en aktieeksponering, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i kapitel 4.
For de enkelte eksponeringer må summen af værdien af det forventede tab ganget med 12,5 og den risikovægtede eksponering ikke overstige eksponeringens størrelse ganget med 12,5.
Institutterne kan medregne ufinansieret kreditrisikoafdækning, der er opnået på en aktieeksponering, i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i kapitel 4. Det kræver, at LGD fastsættes til 90 % for eksponeringen med den part, der yder risikoafdækningen. For private equity-eksponeringer i tilstrækkelig diversificerede porteføljer kan anvendes en LGD på 65 %. I disse tilfælde sættes løbetiden M til fem år.
Efter metoden med interne modeller opgøres det risikovægtede eksponeringsbeløb som det potentielle tab på instituttets aktieeksponeringer, opgjort ved brug af interne value-at-risk-modeller baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval, der viser forskellen mellem kvartalsafkast og en passende risikofri rente, der er beregnet over en længere analyseperiode, ganget med 12,5. De risikovægtede eksponeringsbeløb for porteføljen af aktieeksponeringer må ikke være lavere end summen af følgende:
de risikovægtede eksponeringsbeløb opgjort efter PD/LGD-metoden og
det tilsvarende forventede tab på eksponeringsbeløbene ganget med 12,5.
Beløbene i litra a) og b) beregnes på grundlag af PD-værdierne som omhandlet i artikel 165, stk. 1, og de tilsvarende LGD-værdier som omhandlet i artikel 165, stk. 2.
Institutterne kan medregne ufinansieret kreditrisikoafdækning, der er opnået på en aktieeksponering.
Artikel 156
Risikovægtede eksponeringsbeløb for andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser
De risikovægtede eksponeringsbeløb for andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, beregnes efter følgende formel:
undtagen:
kassebeholdning og tilsvarende poster samt guldbarrer, der opbevares i egne boksanlæg eller hos tredjemand, tildeles en risikovægt på 0 %, for så vidt de understøttes af indskud i guld
hvis eksponeringen er en restværdi af lejede aktiver, beregnes risikovægten således:
hvor t er det største af 1 og det nærmeste hele antal år af lejekontraktens restløbetid.
Artikel 157
Risikovægtede eksponeringsbeløb for udvandingsrisiko vedrørende erhvervede fordringer
Artikel 158
Behandling efter eksponeringstype
De forventede tab (EL) og værdien af de forventede tab vedrørende eksponeringer mod selskaber, institutter, centralregeringer og centralbanker samt detaileksponeringer beregnes efter følgende formler:
Værdi af forventet tab = EL [multipliceret med] eksponeringens størrelse.
Ved misligholdte eksponeringer (PD = 100 %), hvor institutterne bruger deres egne estimater for LGD, er EL fastsat som ELBE, som er instituttets bedste estimat for forventet tab på den misligholdte eksponering i overensstemmelse med artikel 181, stk. 1, litra h).
For eksponeringer, der behandles som anført i artikel 153, stk. 3, fastsættes EL til 0 %.
De forventede tab vedrørende specialiseret långivning, hvor institutterne anvender de risikovægtningsmetoder, der er anført i artikel 153, stk. 5, tildeles i henhold til tabel 2.
Tabel 2
Restløbetid |
Kategori 1 |
Kategori 2 |
Kategori 3 |
Kategori 4 |
Kategori 5 |
Under 2½ år |
0 % |
0,4 % |
2,8 % |
8 % |
50 % |
2½ år eller derover |
0,4 % |
0,8 % |
2,8 % |
8 % |
50 % |
Værdien af de forventede tab vedrørende aktieeksponeringer, hvor de risikovægtede værdier af disse eksponeringer beregnes i overensstemmelse med den forenklede risikovægtningsmetode, beregnes efter følgende formel:
Der anvendes følgende EL-værdier:
forventet tab (EL) = 0,8 % for private equity-eksponeringer i tilstrækkeligt diversificerede porteføljer
forventet tab (EL) = 0,8 % for børsnoterede aktieeksponeringer
forventet tab (EL) = 2,4 % for alle andre aktieeksponeringer.
De forventede tab og værdien af de forventede tab vedrørende aktieeksponeringer, hvor de risikovægtede værdier af disse eksponeringer beregnes i overensstemmelse med PD/LGD-metoden, beregnes efter følgende formler:
Værdien af de forventede tab vedrørende udvandingsrisici for erhvervede fordringer beregnes efter følgende formel:
Artikel 159
Behandling af værdien af de forventede tab
Institutterne trækker værdien af de forventede tab, der beregnes i overensstemmelse med artikel 158, stk. 5, 6 og 10, fra de generelle og specifikke kreditrisikojusteringer i overensstemmelse med artikel 110, yderligere værdijusteringer i overensstemmelse med artikel 34 og 105 og andre reduktioner af kapitalgrundlaget i forbindelse med disse eksponeringer, bortset fra fradrag foretaget i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra m). Nedslag i forbindelse med balanceførte eksponeringer, der er erhvervet som misligholdte eksponeringer, jf. artikel 166, stk. 1, behandles på samme måde som specifikke kreditrisikojusteringer. Specifikke kreditrisikojusteringer for misligholdte eksponeringer må ikke anvendes til at dække værdien af forventede tab på andre eksponeringer. Værdien af de forventede tab vedrørende securitiserede eksponeringer og de generelle og specifikke kreditrisikojusteringer, der foretages for disse eksponeringer, indgår ikke i denne beregning.
Artikel 160
Sandsynlighed for misligholdelse (PD)
For erhvervede erhvervsfordringer, hvor instituttet ikke kan estimere PD, eller instituttets PD-estimater ikke opfylder kravene i afdeling 6, bestemmes PD for sådanne eksponeringer ved hjælp af følgende metoder:
For foranstillede krav vedrørende erhvervede erhvervsfordringer er PD instituttets estimat af det forventede tab (EL) divideret med tab givet misligholdelse (LGD) for disse fordringer.
For efterstillede krav vedrørende erhvervede erhvervsfordringer er PD instituttets estimat af EL.
Hvis et institut har fået tilladelse af den kompetente myndighed til at anvende sine egne LGD-estimater for erhvervseksponeringer, jf. artikel 143, og det er i stand til at foretage en opdeling, som den kompetente myndighed anser for pålidelig, af sine estimater af det forventede tab for erhvervede erhvervsfordringer i PD og LGD, kan instituttet anvende det PD-estimat, der er resultatet af nævnte opdeling.
Institutterne kan tage hensyn til ufinansieret kreditrisikoafdækning i sandsynligheden for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel 4. I forbindelse med udvandingsrisici kan sælgeren af de erhvervede fordringer anerkendes, ud over de udbydere af kreditafdækning, der er omhandlet i artikel 201, stk. 1, litra g), hvis følgende betingelser er opfyldt:
Selskabet har en kreditvurdering fra et ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod selskaber.
Selskabet har ikke, for så vidt angår institutter, der beregner risikovægtede værdier af eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden, en kreditvurdering fra et anerkendt ECAI og skønnes ifølge en intern rating at have en PD svarende til den, der er forbundet med kreditvurderinger fra anerkendte ECAI'er, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod selskaber.
Hvis et institut har fået tilladelse af den kompetente myndighed, jf. artikel 143, til at anvende sine egne LGD-estimater vedrørende udvandingsrisici for erhvervede erhvervsfordringer, kan det anerkende ufinansieret kreditafdækning ved at justere PD, jf. dog artikel 161, stk. 3.
Artikel 161
Tab givet misligholdelse (LGD)
Institutterne skal anvende følgende LGD-værdier:
privilegerede eksponeringer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 45 %
efterstillede eksponeringer uden anerkendt sikkerhedsstillelse: 75 %
institutterne kan anerkende finansieret og ufinansieret kreditafdækning vedrørende tab givet misligholdelse (LGD) i overensstemmelse med kapitel 4
særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer som er omfattet af den behandling, der er omhandlet i artikel 129, stk. 4 eller 5 kan tillægges en LGD-værdi på 11,25 %
for privilegerede eksponeringer vedrørende erhvervede erhvervsfordringer, hvor instituttet ikke kan estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD), eller instituttets PD-estimater ikke opfylder kravene i afdeling 6: 45 %
for efterstillede eksponeringer vedrørende erhvervede erhvervsfordringer, hvor instituttet ikke kan estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD), eller instituttets sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater ikke opfylder kravene i afdeling 6: 100 %
for udvandingsrisici vedrørende erhvervede erhvervsfordringer: 75 %.
Artikel 162
Løbetid
Alternativt beslutter de kompetente myndigheder som led i den tilladelse, der er omhandlet i artikel 143, om instituttet skal anvende løbetiden (M) for hver eksponering som anført i stk. 2.
Institutter, der har fået tilladelse af den kompetente myndighed, jf. artikel 143, til at benytte deres egne LGD'er og konverteringsfaktorer for eksponeringer mod selskaber, institutter eller centralregeringer og centralbanker, beregner løbetiden (M) for hver af disse eksponeringer som anført i litra a)-e) i nærværende stykke og med forbehold af bestemmelserne i stk. 3-5 i nærværende artikel. M må ikke overstige 5 år undtagen i de tilfælde, der er nævnt i artikel 384, stk. 1, hvor M som angivet deri anvendes:
For et instrument, hvis fremtidige betalingsstrømme er kendte, beregnes løbetiden efter følgende formel:
hvor CFt angiver de pengestrømme (hovedstol, renter og gebyrer), som låntager kontraktmæssigt skal betale i perioden t
For derivater, der er omfattet af en rammeaftale om netting, fastsættes løbetiden ud fra den vægtede gennemsnitlige restløbetid på eksponeringen. Løbetiden skal mindst være på 1 år, og løbetiden vægtes i forhold til den notionelle værdi af hver eksponering.
For eksponeringer, der opstår i forbindelse med transaktioner med fuldt sikrede eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter, som beskrevet i bilag II og transaktioner med fuldt eller næsten fuldt sikrede margenlån, der er omfattet af en rammeaftale om netting, fastsættes løbetiden ud fra transaktionernes vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 10 dage.
For genkøbstransaktioner eller indlåns- eller udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer, der er omfattet af en rammeaftale om netting, fastsættes løbetiden ud fra transaktionernes vægtede gennemsnitlige restløbetid. Løbetiden skal mindst være på 5 dage. Løbetiden vægtes i forhold til den notionelle værdi af hver transaktion.
For et institut, som har fået tilladelse af den kompetente myndighed, jf. artikel 143, til at benytte sine egne PD-estimater for erhvervede erhvervsfordringer, fastsættes en løbetid for de trukne beløb svarende til den eksponeringsvægtede gennemsnitlige løbetid for de erhvervede fordringer. Løbetiden skal mindst være på 90 dage. Den samme løbetid anvendes også for ikketrukne beløb, der indgår i en facilitet med købetilsagn, forudsat at denne facilitet indeholder effektive klausuler, regler om førtidsindfrielse eller andre elementer, der beskytter det købende institut mod en væsentlig forringelse af kvaliteten af de fremtidige fordringer, det har pligt til at købe i facilitetens løbetid. I mangel af en sådan effektiv beskyttelse beregnes løbetiden for ikketrukne beløb som summen af den længste løbetid for en potentiel fordring, der indgår i købsaftalen, og købsfacilitetens restløbetid. Løbetiden skal være på mindst 90 dage.
For andre instrumenter end dem, der er nævnt i dette stykke, eller hvis instituttet ikke er i stand til at beregne løbetiden som anført i litra a), fastsættes løbetiden til det maksimale resterende periode (målt i år), som låntageren har fået til at indfri alle sine kontraktlige forpligtelser. Løbetiden skal være på mindst 1 år.
Såfremt institutter benytter metoden med interne modeller, der er fastsat i kapitel 6, afdeling 6, til beregning af eksponeringsværdierne, beregnes løbetiden for de eksponeringer, som de anvender denne metode på, og hvor løbetiden for den længste kontrakt i nettinggruppen overstiger et år, efter følgende formel:
hvor:
|
= |
en "dummy"-variabel, hvis værdi i en fremtidig periode tk svarer til 0, hvis tk > 1 år, og til 1, hvis tk ≤ 1 |
|
= |
den forventede eksponering i den fremtidige periode tk |
|
= |
den faktiske forventede eksponering i den fremtidige periode tk |
|
= |
den risikofrie diskonteringsfaktor for den fremtidige periode tk |
Et institut, der benytter en intern model til beregning af en ensidig kreditværdijustering (CVA), kan med forbehold af de kompetente myndigheders tilladelse anvende den faktiske låneperiode, der estimeres ved hjælp af en intern model som M.
Med forbehold af stk. 2 finder formlen i litra a) anvendelse på nettinggrupper, hvor den oprindelige løbetid for alle kontrakter er på under et år
For institutter, der benytter metoden med interne modeller, der er fastsat i kapital 6, afdeling 6, til beregning af eksponeringsværdierne og har tilladelse til at benytte en intern model for specifik risiko i forbindelse med handlede gældspositioner i overensstemmelse med tredje del, afsnit IV, kapitel 5, fastsættes løbetiden til 1 i formlen i artikel 153, stk. 1, forudsat at instituttet over for de kompetente myndigheder kan godtgøre, at dens interne model for specifik risiko i forbindelse med handlede gældspositioner anvendt i artikel 383 tager højde for virkninger af migrering mellem ratingklasser.
Med henblik på artikel 153, stk. 3, er løbetiden den effektive løbetid for kreditafdækningen, dog mindst et år.
Såfremt dokumentationen indeholder krav om daglig fastsættelse af margen og daglig værdiansættelse og indeholder bestemmelser, der giver mulighed for øjeblikkelig realisering eller modregning af sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse eller manglende fastsættelse af margen, skal løbetiden fastsættes til mindst én dag for:
fuldt eller næsten fuldt sikrede derivatinstrumenter som beskrevet i bilag II
fuldt eller næsten fuldt sikrede margenudlånstransaktioner
genkøbstransaktioner samt indlåns- og udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer.
For kvalificerede kortfristede eksponeringer, som ikke indgår i instituttets løbende finansiering af låntageren, skal løbetiden i øvrigt fastsættes til mindst én dag. Kvalificerede kortfristede eksponeringer omfatter følgende:
eksponeringer mod institutter eller investeringsselskaber, som er opstået som led i afviklingen af valutaforpligtelser
selvlikviderende kortfristede handelsfinansieringstransaktioner i tilknytning til udveksling af varer eller tjenesteydelser med en restløbetid på op til et år som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 80)
eksponeringer, som er opstået som led i afvikling af køb og salg af værdipapirer inden for den sædvanlige leveringsperiode eller to arbejdsdage
eksponeringer, som er opstået som led i kontante afregninger ved telegrafisk overførsel og afvikling af elektroniske betalingstransaktioner og forudbetalte omkostninger, herunder overtræk, som er opstået ved mangelfulde transaktioner, der ikke overskrider et fast, aftalt og begrænset antal arbejdsdage.
Artikel 163
Sandsynlighed for misligholdelse (PD)
Artikel 164
Tab givet misligholdelse (LGD)
De eksponeringsvægtede gennemsnitlige tab givet misligholdelse for alle detaileksponeringer, for hvilke der er stillet sikkerhed i erhvervsejendom, og som ikke drager fordel af garantier fra centralregeringer, må ikke være lavere end 15 %.
Hvis den myndighed, der er udpeget af en medlemsstat med henblik på anvendelse af denne artikel, er den kompetente myndighed, sørger den for, at de relevante nationale organer og myndigheder, der har et makroprudentielt mandat, underrettes behørigt om, at den kompetente myndighed har til hensigt at gøre brug af denne artikel, og inddrages på passende vis i vurderingen af bekymringer om den finansielle stabilitet i dens medlemsstat, jf. stk. 6.
Hvis den myndighed, der er udpeget af en medlemsstat med henblik på anvendelse af denne artikel, ikke er den kompetente myndighed, vedtager medlemsstaten de nødvendige bestemmelser for at sikre passende koordinering og udveksling af oplysninger mellem den kompetente myndighed og den udpegede myndighed med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel. Myndighederne skal navnlig pålægges at arbejde tæt sammen og udveksle alle de oplysninger, der kan være nødvendige for en fyldestgørende udførelse af de opgaver, der er pålagt den udpegede myndighed i henhold til denne artikel. Dette samarbejde skal sigte mod at undgå enhver form for overlappende eller inkonsistente handlinger mellem den kompetente myndighed og den udpegede myndighed samt at sikre, at samspillet med andre foranstaltninger, navnlig foranstaltninger, som er truffet i henhold til artikel 458 i denne forordning og artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, tages behørigt i betragtning.
Hvis den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 5, på grundlag af den vurdering, der er omhandlet i første afsnit i dette stykke, konkluderer, at de LGD-mindsteværdier, der er omhandlet i stk. 4, ikke er tilstrækkelige, og hvis den mener, at utilstrækkeligheden af LGD-værdierne kan indvirke negativt på den nuværende eller fremtidige finansielle stabilitet i dens medlemsstat, kan den fastsætte højere LGD-mindsteværdier for disse eksponeringer beliggende i en eller flere dele af den relevante myndigheds medlemsstats område. Disse højere mindsteværdier kan også anvendes for et eller flere ejendomssegmenter af sådanne eksponeringer.
Den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 5, underretter EBA og ESRB, inden den træffer den afgørelse, der er omhandlet i dette stykke. Inden for en måned fra modtagelsen af denne underretning afgiver EBA og ESRB udtalelse til den pågældende medlemsstat. EBA og ESRB offentliggør LGD-værdierne.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
ESRB kan i form af henstillinger i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1092/2010 og i tæt samarbejde med EBA give de myndigheder, der er udpeget i overensstemmelse med denne artikels stk. 5, vejledning om følgende:
faktorer, der kan »indvirke negativt på den nuværende eller fremtidige finansielle stabilitet«, jf. stk. 6 og
vejledende benchmarks, som den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 5, skal tage hensyn til ved fastsættelsen af højere LGD-mindsteværdier.
Artikel 165
Aktieeksponeringer, der behandles efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)/tab givet misligholdelse (LGD)-metoden
Sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal mindst udgøre:
0,09 % for børsnoterede aktieeksponeringer, hvor investeringen indgår i et længerevarende kundeforhold
0,09 % for ikkebørsnoterede aktieeksponeringer, hvor investeringsafkastet er baseret på regelmæssige og periodiske pengestrømme, der ikke skyldes kursgevinster
0,40 % for børsnoterede aktieeksponeringer, herunder andre korte positioner som anført i artikel 155, stk. 2
1,25 % for alle andre aktieeksponeringer, herunder andre korte positioner som anført i artikel 155, stk. 2.
Artikel 166
Erhvervseksponeringer, eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker samt detaileksponeringer
Denne regel gælder også for aktiver, som erhverves til en pris, der afviger fra det skyldige beløb.
For erhvervede aktiver betegnes forskellen mellem det skyldige beløb og den resterende regnskabsmæssige værdi efter specifikke kreditrisikojusteringer, der blev opført på instituttets balance ved erhvervelse af aktivet, som et nedslag, hvis det skyldige beløb er større, og som en præmie, hvis det er mindre.
Eksponeringsværdien vedrørende følgende poster beregnes ud fra det forpligtede, men ikketrukne beløb multipliceret med en konverteringsfaktor. Institutterne skal i overensstemmelse med artikel 146, stk. 8, anvende følgende konverteringsfaktorer for erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker:
For kredittilsagn, som kan opsiges uden betingelser når som helst uden varsel af instituttet, eller som effektivt sikrer automatisk opsigelse ved en forringelse af en låntagers kreditværdighed, anvendes en konverteringsfaktor på 0 %. Institutterne skal for at kunne anvende en konverteringsfaktor på 0 % nøje overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditværdighed. Uudnyttede kredittilsagn kan opsiges uden betingelser, hvis vilkårene herfor sætter instituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning.
For remburser med kort løbetid, der vedrører varebevægelser anvendes en konverteringsfaktor på 20 % for såvel udstedende som bekræftende institutter.
For uudnyttede købetilsagn for revolverende erhvervede fordringer, som kan opsiges uden betingelser, eller som effektivt sikrer, at instituttet automatisk kan opsige dem når som helst uden varsel, anvendes en konverteringsfaktor på 0 %. Institutterne skal for at kunne anvende en konverteringsfaktor på 0 % aktivt overvåge låntagerens finansielle situation, og deres interne kontrolsystemer skal sætte dem i stand til øjeblikkeligt at identificere forringelser af låntagerens kreditværdighed.
For andre eksponeringer, "note issuance facilities" (NIF) og "revolving underwriting facilities" (RUF) anvendes en konverteringsfaktor på 75 %.
►C2 Institutter, der opfylder kravene i afdeling 6 ◄ for brug af egne estimater af konverteringsfaktorer, kan med forbehold af de kompetente myndigheders tilladelse benytte deres egne estimater af konverteringsfaktorer for forskellige produkttyper som nævnt i litra a)-d).
For alle andre ikkebalanceførte poster end dem, der er nævnt i stk. 1-8, er eksponeringsværdien følgende procentdel af dens værdi:
100 %, hvis det er en post med fuld risiko
50 %, hvis det er en post med middelrisiko
20 %, hvis det er en post med middel/lav risiko
0 %, hvis det er en post med lav risiko.
Med henblik på dette stykke henføres de ikkebalanceførte poster til risikokategorier som anført i bilag I.
Artikel 167
Aktieeksponeringer
Artikel 168
Andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser
Eksponeringsværdien af andre aktiver, der ikke er gældsforpligtelser, er den resterende regnskabsmæssige værdi efter specifik kreditrisikojustering.
Artikel 169
Generelle principper
Artikel 170
Ratingsystemernes struktur
Strukturen i ratingsystemer for erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker skal opfylde følgende krav:
Ratingsystemet skal tage højde for låntagernes og transaktionernes risikokarakteristika.
Ratingsystemet skal omfatte en ratingskala for låntagere med det ene formål kvantitativt at afspejle risikoen for låntagers misligholdelse. Ratingskalaen for låntagere skal bestå af mindst 7 ratingklasser for låntagere, der ikke har misligholdt, og 1 ratingklasse for låntagere, der har misligholdt.
Instituttet skal dokumentere forholdet mellem de forskellige låntagerratingklasser med hensyn til, hvor stor misligholdelsesrisikoen er for hver ratingklasse, og hvilke kriterier der anvendes til fastlæggelse af denne misligholdelsesrisiko.
Institutter, der har porteføljer inden for et bestemt markedssegment og et vist interval, hvad angår misligholdelsesrisici, skal have nok låntagerratingklasser inden for dette interval til at undgå uhensigtsmæssige koncentrationer af låntagere inden for en bestemt ratingklasse. Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt ratingklasse, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at låntagerratingklassen dækker et forholdsvis snævert PD-bånd, og at den misligholdelsesrisiko, der er forbundet med samtlige låntagere i ratingklassen, ligger inden for dette bånd.
For at få tilladelse af den kompetente myndighed til at anvende egne LGD-estimater til beregning af kapitalgrundlagskravet, skal ratingsystemet omfatte en særlig ratingskala for faciliteter, som udelukkende afspejler LGD-relaterede transaktionskarakteristika. Definitionen af facilitetsratingklasser skal indeholde en beskrivelse af, hvordan eksponeringer fordeles i ratingklassen, og hvilke kriterier der anvendes til fastsættelse af risikoen for de forskellige ratingklasser.
Forekommer der omfattende koncentrationer inden for en bestemt facilitetsratingklasse, skal der fremlægges overbevisende empirisk dokumentation for, at tab givet misligholdelse (LGD) inden for facilitetsratingklassen dækker et forholdsvis snævert LGD-bånd, og at den risiko, der er forbundet med samtlige eksponeringer i ratingklassen, ligger inden for dette bånd.
Strukturen i ratingsystemer for detaileksponeringer skal opfylde følgende krav:
Ratingsystemerne skal afspejle risici i tilknytning til såvel låntagere som transaktioner og indregne alle relevante karakteristika vedrørende låntagere og transaktioner.
Det skal ved sondringen mellem risici sikres, at antallet af eksponeringer i en given ratingklasse eller pulje er tilstrækkeligt til, at der kan foretages en meningsfuld kvantificering og validering af tabskarakteristikaene for den pågældende ratingklasse eller pulje. Fordelingen af eksponeringer og låntagere i ratingklasser eller puljer skal tage sigte på at undgå uforholdsmæssigt store koncentrationer.
Den måde, hvorpå eksponeringer fordeles i ratingklasser eller puljer, skal gøre det muligt at foretage en meningsfuld differentiering af risikoen, en gruppering af eksponeringer, der er tilstrækkelig ensartede, og en nøjagtig og konsistent estimering af tabskarakteristikaene for de pågældende ratingklasser eller puljer. Grupperingen skal for erhvervede fordringer afspejle sælgerens kreditgivningspolitik og deres kunders forskellighed.
Institutterne skal tage hensyn til følgende risikofaktorer, når de fordeler eksponeringer i ratingklasser eller puljer:
låntagernes risikokarakteristika
transaktionernes risikokarakteristika, herunder produkttyper og/eller typer af sikkerhedsstillelse. Institutter skal tage eksplicit stilling til tilfælde, hvor flere eksponeringer er omfattet af samme sikkerhedsstillelse
overtrædelse af kontraktvilkår, medmindre et institut godtgør over for den kompetente myndighed, at overtrædelse af kontraktvilkår ikke er en væsentlig risikofaktor for eksponeringen.
Artikel 171
Fordeling i ratingklasser eller puljer
Instituttet skal fastsætte specifikke definitioner af og procedurer og kriterier for, hvordan eksponeringer fordeles i de ratingklasser eller puljer, der indgår i et ratingsystem, og de skal opfylde følgende krav:
Definitioner og kriterier vedrørende ratingklasser eller puljer skal være så detaljerede, at de ansvarlige for ratingen konsistent fordeler låntagere eller faciliteter, der indebærer samme risiko, i samme ratingklasse eller pulje. Denne konsekvens skal gøre sig gældende for alle forretningsområder, afdelinger og geografiske områder.
Dokumenteringen af ratingprocessen skal gøre det muligt for tredjemand at forstå, hvordan eksponeringer fordeles i ratingklasser eller puljer, at efterprøve denne fordeling og at bedømme, om fordelingen i ratingklasser eller puljer sker på en hensigtsmæssig måde.
Kriterierne skal også stemme overens med instituttets interne kreditregler og med dets politik for håndtering af nødlidende låntagere og faciliteter.
Artikel 172
Fordeling af eksponeringer
Fordelingen af erhvervseksponeringer, eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker og aktieeksponeringer, hvis instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 150, stk. 3, skal opfylde følgende kriterier:
De enkelte låntagere fordeles i en låntagerratingklasse som led i kreditbevillingsprocessen.
For de eksponeringer, hvor instituttet har fået tilladelse af den kompetente myndighed, jf. artikel 143, til at benytte egne LGD-estimater og konverteringsfaktorer, skal de enkelte eksponeringer også fordeles i facilitetsratingklasser som led i kreditbevillingsprocessen.
Institutter, som anvender de metoder, der er anført i artikel 153, stk. 5, til risikovægtning af specialiseret långivning, skal fordele hver af disse eksponeringer til en ratingklasse i overensstemmelse med artikel 170, stk. 2.
Alle juridiske enheder, som instituttet er eksponeret mod, skal rates særskilt. Instituttet skal have en passende politik for behandling af individuelle låntagerkunder og grupper af indbyrdes forbundne kunder.
Særskilte eksponeringer mod samme låntager henføres til samme låntagerratingklasse, uanset om der er forskel på de konkrete transaktioners art. I følgende tilfælde kan særskilte eksponeringer dog resultere i forskellige ratingklasser for samme låntager:
landeoverførselsrisici, afhængigt af om eksponeringerne er denomineret i lokal eller udenlandsk valuta
behandlingen af de garantier, der stilles i tilknytning til en eksponering, kan give anledning til, at eksponeringen fordeles i en anden låntagerratingklasse
forbrugerbeskyttelse, bankhemmelighed eller anden lovgivning hindrer udvekslingen af kundeoplysninger.
Artikel 173
Ratingprocessens integritet
Ratingprocessen for erhvervseksponeringer, for eksponeringer mod institutter samt centralregeringer og centralbanker og for aktieeksponeringer, hvis instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 155, stk. 3, skal opfylde følgende integritetskrav:
Ratings og regelmæssige gennemgange af ratings skal foretages eller godkendes af en uafhængig part, som ikke har direkte gavn af de beslutninger, der træffes om ydelse af lån.
Institutterne skal gennemgå deres ratings mindst én gang om året og justere ratingen, hvis resultatet af gennemgangen ikke retfærdiggør overførslen af den aktuelle rating. Der skal foretages hyppigere gennemgang for låntagere i højrisikogruppen og for problematiske eksponeringer. Institutter skal foretage en ny rating, hvis der fremkommer væsentlige oplysninger om låntageren eller eksponeringen.
Et institut skal indføre effektive metoder til tilvejebringelse og ajourføring af relevante oplysninger om låntagernes karakteristika, som indvirker på sandsynligheden for misligholdelse (PD), og om transaktionernes karakteristika, som indvirker på tab givet misligholdelse (LGD) eller konverteringsfaktorer.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen, senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 174
Anvendelse af modeller
Institutter, der anvender statistiske modeller og andre mekaniske metoder til fordeling af eksponeringer i låntager- eller facilitetsratingklasser eller -puljer, skal opfylde følgende krav:
Modellen skal gøre det muligt at opstille præcise prognoser, og den må ikke fordreje kapitalkravene. Inputvariablerne skal udgøre et hensigtsmæssigt og effektivt grundlag for de prognoser, der frembringes. Modellen må ikke være behæftet med alvorlige systematiske fejl ("bias").
Instituttet skal iværksætte en metode til analyse af de data, der anvendes i modellen, hvilket omfatter en vurdering af, om dataene er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige.
De data, der indgår i modellen, skal være repræsentative for alle instituttets nuværende låntagere eller eksponeringer.
Instituttet skal foretage regelmæssig modelvalidering, herunder overvåge modellens funktion og stabilitet, gennemgå modelspecifikationer og sammenholde modeloutput med faktiske observationer.
Instituttet skal understøtte den statistiske model ved hjælp af menneskelige beslutninger og kontrolforanstaltninger med henblik på at revidere de modelbaserede ratings og sikre, at modellerne anvendes på en hensigtsmæssig måde. Gennemgangsprocedurerne skal sigte mod at afdække og begrænse fejl, der skyldes svagheder ved modellen. De menneskelige beslutninger skal træffes på grundlag af alle relevante oplysninger, der ikke er indregnet i modellen. Instituttet skal gøre rede for, hvordan menneskelige beslutninger og modelresultater skal kombineres.
Artikel 175
Dokumentering af ratingsystemer
Hvis instituttet benytter statistiske modeller i ratingprocessen, skal det dokumentere sine metoder. Dette materiale skal:
indeholde en detaljeret beskrivelse af de teorier, antagelser og matematiske og empiriske faktorer, der ligger til grund for fordelingen af estimater på ratingklasser, individuelle låntagere, eksponeringer eller puljer, og den eller de datakilder, der er anvendt til estimering af modellen
sigte mod at iværksætte en stringent statistisk proces, der inkluderer "out-of-time"- og "out-of-sample"-funktionstest, til validering af modellen
oplyse om tilfælde, hvor modellen ikke fungerer effektivt.
Artikel 176
Datavedligeholdelse
Institutterne skal i forbindelse med erhvervseksponeringer, eksponering mod institutter samt centralregeringer og centralbanker og aktieeksponeringer, hvis instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 155, stk. 3, indsamle og opbevare:
detaljerede oplysninger om tidligere ratings af låntagere og anerkendte garantistillere
oplysninger om tidspunktet for de pågældende ratings
nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratingen
oplysninger om den person, der har ansvaret for ratingen
oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte eksponeringer
oplysninger om tidspunktet for og omstændighederne i forbindelse med sådanne misligholdelser
data vedrørende sandsynligheden for misligholdelse (PD) og den faktiske misligholdelse for de enkelte ratingklasser og migrering mellem ratingklasser.
Institutter, der benytter deres egne estimater af tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer, skal indsamle og opbevare:
fyldestgørende data vedrørende tidligere ratings af faciliteter samt estimater af tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer i forbindelse med de enkelte ratingskalaer
oplysninger om, hvornår de pågældende ratings og estimater blev foretaget
nøgledata og oplysninger om den metodologi, der har dannet grundlag for ratings af faciliteter samt estimater af tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer
oplysninger om, hvem der har ratet faciliteten, og hvem der har tilvejebragt estimater af tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer
data vedrørende estimerede og faktiske tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer i forbindelse med hver misligholdt eksponering
data vedrørende tab givet misligholdelse (LGD) for eksponeringer før og efter vurdering af virkningerne af en garanti eller et kreditderivat, såfremt instituttet tager hensyn til garantiers eller kreditderivaters kreditrisikobegrænsende virkninger ved beregningen af tab givet misligholdelse (LGD)
data vedrørende tabskomponenter for hver misligholdt eksponering.
Institutterne skal i forbindelse med detaileksponeringer indsamle og opbevare:
de data, der anvendes ved fordelingen af eksponeringer i ratingklasser eller puljer
data vedrørende estimater af sandsynlighed for misligholdelse (PD), tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer for de respektive ratingklasser eller puljer af eksponeringer
oplysninger om misligholdende låntagere og misligholdte eksponeringer
data vedrørende de ratingklasser eller puljer, som misligholdte eksponeringer blev henført til i det år, der gik forud for misligholdelsen, samt de faktiske tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer
data vedrørende tabsprocenter for kvalificerede revolverende detaileksponeringer.
Artikel 177
Anvendelse af stresstest i forbindelse med vurdering af kapitalgrundlaget
Artikel 178
Låntageres misligholdelse
Det betragtes som en misligholdelse fra en bestemt låntagers side, hvis en af eller begge de følgende begivenheder har fundet sted:
Instituttet anser det for usandsynligt, at låntageren vil indfri alle sine gældsforpligtelser over for instituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber, uden at instituttet griber til foranstaltninger, så som at realisere en eventuel sikkerhed.
Låntageren har i over 90 dage været i restance med en væsentlig gældsforpligtelse over for instituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber. De kompetente myndigheder kan erstatte de 90 dage med 180 dage for eksponeringer sikret ved pant i beboelsesejendomme eller SMV-erhvervsejendomme i detaileksponeringsklassen samt for eksponeringer mod offentlige enheder. De 180 dage gælder ikke med henblik på artikel 36, stk. 1, litra m), og artikel 127.
I forbindelse med detaileksponeringer kan institutterne anvende definitionen af misligholdelse i litra a) og b) i første afsnit på en individuel kreditfacilitet snarere end i forbindelse med en låntagers samlede forpligtelser.
Med henblik på stk. 1, litra b), gælder følgende:
Med hensyn til overtræk anses låntageren for at være i restance, hvis han har overskredet den meddelte grænse, har fået meddelt en grænse, der er lavere end det aktuelle tilgodehavende, eller har trukket et beløb uden at have tilladelse hertil, og hvis det underliggende beløb er betydeligt.
I forbindelse med litra a) omfatter en meddelt grænse enhver kreditgrænse, som instituttet har fastsat, og som instituttet har gjort skyldneren bekendt med.
For kreditkort anses låntageren for at være i restance, når minimumsbetalingens forfaldsdato overskrides.
Hvor betydelig en gældsforpligtelse i restance er, vurderes i forhold til en grænse, som fastlægges af de kompetente myndigheder. Denne grænse afspejler et risikoniveau, som den kompetente myndighed anser for at være acceptabelt
Institutterne skal have dokumenterede metoder til tælling af restancedage, særlig i forbindelse med "re-ageing" af faciliteter og tilladelse til forlængelser, ændringer eller udskydelser, fornyelser og netting af eksisterende konti. Metoderne skal anvendes konsistent over tid og være i tråd med instituttets interne risikostyrings- og beslutningsprocesser.
I forbindelse med stk. 1, litra a), indikerer følgende faktorer, at låntageren ikke kan forventes at betale:
Instituttet sætter gældsforpligtelsen i bero.
Instituttet anerkender en væsentlig specifik kreditrisikojustering, fordi der menes at være sket en væsentlig forringelse af kreditværdigheden, efter at instituttet indgik eksponeringen.
Instituttet sælger gældsforpligtelsen med et betydeligt kreditrelateret økonomisk tab.
Instituttet indvilliger i en krisebetinget omlægning af gældsforpligtelsen, hvilket ventes at formindske den finansielle forpligtelse som følge af væsentlig eftergivelse eller udsættelse af afdrag, renter eller i givet fald gebyrer. I forbindelse med aktieeksponeringer, der vurderes efter sandsynlighed for misligholdelse (PD)/tab givet misligholdelse (LGD)-metoden, omfatter det en krisebetinget omlægning af selve aktierne.
Instituttet har indgivet konkursbegæring mod låntageren eller anmodet om en lignende foranstaltning vedrørende låntagerens gældsforpligtelse over for instituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber.
Låntageren har erklæret sig konkurs eller er blevet erklæret konkurs eller har opnået en lignende beskyttelse, som betyder, at han kan undlade eller vente med at indfri en gældsforpligtelse over for instituttet, moderselskabet eller et af dets datterselskaber.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 179
Generelle krav til estimater
Institutterne skal opfylde følgende krav i forbindelse med kvantificeringen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratinggrupper eller puljer:
Instituttets egne estimater af risikoparametrene sandsynlighed for misligholdelse, tab givet misligholdelse, konverteringsfaktorer og forventet tab skal baseres på alle relevante data, oplysninger og metoder. Estimaterne skal foretages ved brug af såvel den historiske erfaring som empiriske data og ikke bare overlades til instituttets eget skøn. Estimaterne skal være troværdige og intuitive og baseres på de faktorer, der indvirker mest på de respektive risikoparametre. Jo færre data et institut har, jo mere konservativt er det nødt til at være i sin vurdering.
Instituttet skal være i stand til at udskille sin tabserfaring med hensyn til misligholdelsesrate, tab givet misligholdelse, konverteringsfaktorer eller tab, hvor der anvendes estimater af det forventede tab, i de faktorer, der efter dets opfattelse indvirker på de respektive risikoparametre. Instituttets estimater skal bygge på lang tids erfaring.
Der skal tages hensyn til eventuelle ændringer i udlånspraksis eller i procedurerne for inddrivelse af gæld i de observationsperioder, der er omhandlet i artikel 180, stk. 1, litra h) og stk. 2, litra e), artikel 181, stk. 1, litra j), artikel 181, stk. 2, artikel 182, stk. 2 og 3. Instituttets estimater skal afspejle virkningerne af tekniske fremskridt og nye data og andre oplysninger, efterhånden som de fremkommer. Institutterne skal revidere deres estimater i lyset af nye oplysninger, dog mindst én gang om året.
Den gruppe af eksponeringer, der har leveret data til brug for estimater, de kreditstandarder, der blev anvendt ved genereringen af disse data, og andre relevante karakteristika skal være sammenlignelige med de tilsvarende karakteristika for instituttets eksponeringer og standarder. De økonomiske eller markedsmæssige vilkår, der ligger til grund for dataene, skal være relevante for de aktuelle og fremtidige vilkår. Antallet af eksponeringer i det pågældende udsnit og den dataperiode, der anvendes ved kvantificeringen, skal være tilstrækkelig til, at instituttet har tillid til, at dets estimater er nøjagtige og velfunderede.
For erhvervede fordringer skal estimaterne afspejle alle relevante oplysninger, som det købende institut er i besiddelse af, vedrørende kvaliteten af de underliggende fordringer, heriblandt data om lignende puljer tilvejebragt af sælgeren, af det købende institut eller af andre foretagender. Det købende institut skal vurdere alle data, som sælgeren lægger til grund.
Instituttet skal opstille en forsigtighedsmargen for sine estimater baseret på de estimeringsfejl, der må forventes. Hvis metoder og data anses for at være mindre tilfredsstillende, og der må forventes et større antal fejl, fastsættes en større forsigtighedsmargen.
Anvender institutterne forskellige estimater til beregning af risikovægte og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres og være hensigtsmæssige. Hvis institutterne kan godtgøre over for de kompetente myndigheder, at der er foretaget passende justeringer af de data, der er indsamlet forud for den 1. januar 2007, med henblik på at skabe generel overensstemmelse med definitionen af misligholdelse i artikel 178 eller med tab, kan de kompetente myndigheder tillade institutterne en vis fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de fastsatte datastandarder.
Anvender instituttet data fra en pulje, der er fælles for flere institutter, skal det opfylde følgende krav:
De øvrige institutter i puljen anvender ratingsystemer og kriterier, der svarer til dets egne.
Puljen er repræsentativ for den portefølje, som de fælles data anvendes på.
Instituttet anvender de fælles data konsistent over tid til sine løbende estimater.
Instituttet vil stadig være ansvarligt for sine ratingsystemers integritet.
Instituttet skal bevare det fornødne kendskab til sine egne ratingsystemer, herunder at det formår at sikre en effektiv overvågning og gennemgang af ratingprocessen.
Artikel 180
Særlige krav vedrørende sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater
Institutterne skal opfylde følgende særlige krav vedrørende sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutioner, centralregeringer og centralbanker i forbindelse med kvantificeringen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratinggrupper eller puljer, og for aktieeksponeringer, hvis instituttet anvender PD/LGD-metoden i artikel 155, stk. 3:
Institutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse for hver låntagerratingklasse på baggrund af et langsigtet gennemsnit af etårige misligholdelsesrater. Sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for højt gearede låntagere eller for låntagere, hvis aktiver hovedsagelig er handlede aktiver, skal afspejle resultaterne af de underliggende aktiver baseret på perioder med stresset volatilitet.
For erhvervede erhvervsfordringer kan institutterne estimere EL for hver låntagerratingklasse ud fra langsigtede gennemsnit af etårige misligholdelsesrater.
Hvis et institut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab givet misligholdelse (LGD) for erhvervede erhvervsfordringer på grundlag af et estimat af EL samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab givet misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab givet misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab givet misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i artikel 181, stk. 1, litra a).
Institutternes teknikker til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) skal understøttes af analyser. Institutterne skal erkende vigtigheden af, at de bruger deres egen dømmekraft, når de skal kombinere resultaterne af disse teknikker og korrigere for de begrænsninger, der er forbundet med teknikker og oplysninger.
For så vidt som et institut anvender data, der er baseret på dets egen erfaring med misligholdelser, til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal estimaterne afspejle kreditgivningspolitikken og eventuelle afvigelser mellem det ratingsystem, der har genereret dataene, og det nuværende ratingsystem. Hvis kreditgivningspolitikken eller ratingsystemer er blevet ændret, skal instituttet fastsætte en større forsigtighedsmargen i sit estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD).
For så vidt som et institut relaterer eller konverterer sine interne ratings til den skala, der anvendes af et ECAI eller en lignende organisation, og derefter anvender den misligholdelsesrate, der er observeret for den eksterne organisations ratings, på instituttets ratings, skal konverteringen baseres på en sammenligning af interne ratingkriterier med de kriterier, der anvendes af den eksterne organisation, og en sammenligning af interne og eksterne ratings af eventuelle fælles låntagere. Systematiske fejl (bias) eller uoverensstemmelser i konverteringsmetoden eller i de underliggende data bør undgås. De kriterier, som den eksterne organisation har lagt til grund for de data, der anvendes til kvantificeringen, skal kun fokusere på misligholdelsesrisici og ikke afspejle transaktionskarakteristika. Instituttet skal i forbindelse med sin analyse sammenligne de definitioner af misligholdelse, der er anvendt, med forbehold af kravene i artikel 178. Instituttet skal dokumentere grundlaget for konverteringen.
Hvis et institut anvender statistiske modeller til forudsigelse af misligholdelser, kan det estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) som et simpelt gennemsnit af de estimater af sandsynligheden for misligholdelse, der er opstillet for de enkelte låntagere i en bestemt ratingklasse. Instituttet skal opfylde kravene i artikel 174, når det anvender modeller vedrørende sandsynligheden for misligholdelse til dette formål.
Uanset om instituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD), skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Bestemmelserne i dette litra gælder også for anvendelse af sandsynlighed for misligholdelse (PD)/tab givet misligholdelse (LGD)-metoden i forbindelse med aktier. Institutter, som ikke har fået tilladelse af den kompetente myndighed, jf. artikel 143, til at benytte egne estimater for tab givet misligholdelse (LGD) eller konverteringsfaktorer, kan benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden, forudsat at de får tilladelse af de kompetente myndigheder. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.
For detaileksponeringer skal følgende krav opfyldes:
Institutterne skal estimere sandsynligheden for misligholdelse (PD) for hver låntagerratingklasse eller pulje på baggrund af et langsigtet gennemsnit af etårige misligholdelsesrater.
PD-estimater kan også afledes af et estimat af de samlede tab og passende estimater af tab givet misligholdelse (LGD).
Institutterne skal betragte de interne data, der anvendes til fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer, som den primære informationskilde i forbindelse med estimering af tabskarakteristika. Institutter kan anvende eksterne data (herunder fælles data) eller statistiske modeller til kvantificeringen, under forudsætning af at følgende tætte forbindelser begge eksisterer:
mellem instituttets metode til fordeling af eksponeringer i ratingklasser eller puljer og den metode, der benyttes af den eksterne datakilde, og
mellem instituttets interne risikoprofil og sammensætningen af de eksterne data.
Hvis et institut fastsætter langsigtede gennemsnitlige estimater af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab givet misligholdelse (LGD) for detaileksponeringer ◄ på grundlag af et estimat af de samlede tab samt et passende estimat af sandsynligheden for misligholdelse (PD) eller tab givet misligholdelse (LGD), skal den metode, der anvendes til estimering af de samlede tab, opfylde de generelle standarder for estimering af sandsynligheden for misligholdelse (PD) og tab givet misligholdelse (LGD), der er anført i denne del, og resultatet skal stemme overens med det tab givet misligholdelse (LGD)-koncept, der er omhandlet i artikel 181, stk. 1, litra a).
Uanset om instituttet anvender eksterne, interne eller fælles datakilder eller en kombination heraf til estimering af tabskarakteristika, skal den underliggende historiske observationsperiode strække sig over mindst fem år for mindst én kilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode. Instituttet har ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis nyere data er bedre til beregning af de fremtidige tabsprocenter. Institutter kan benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden, forudsat at de får tilladelse af de kompetente myndigheder. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.
Institutterne skal identificere og analysere forventede ændringer af risikoparametre i krediteksponeringers levetid (sæsoneffekter).
Institutterne kan gøre brug af både eksterne og interne referencedata vedrørende erhvervede detailfordringer. Institutterne skal foretage sammenligninger mellem alle relevante datakilder.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
på hvilke betingelser de kompetente myndigheder kan give de tilladelser, der er omhandlet i stk. 1, litra h), og stk. 2, litra e)
hvilke metoder de kompetente myndigheder skal anvende til at vurdere et instituts metode til estimering af sandsynlighed for misligholdelse (PD) i overensstemmelse med artikel 143.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 181
Særlige krav vedrørende egne tab givet misligholdelse (LGD)-estimater
Institutterne skal opfylde følgende særlige krav vedrørende egne tab givet misligholdelse (LGD)-estimater i forbindelse med kvantificeringen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratingklasser eller puljer:
Institutterne skal estimere tab givet misligholdelse (LGD) for hver facilitetsratingklasse eller pulje på grundlag af det gennemsnitlige faktiske tab givet misligholdelse (LGD) for hver facilitetsratingklasse eller pulje på baggrund af alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne (antalsvægtet gennemsnit af misligholdelser).
Institutterne skal anvende de tab givet misligholdelse (LGD)-estimater, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem forventes at levere konstante faktiske tab givet misligholdelse (LGD)-værdier over tid, for ratingklasser eller puljer, skal institutterne justere deres estimater af risikoparametre for ratingklasser eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk nedgangsperiode vil få på kapitalen.
Instituttet skal undersøge, hvilken sammenhæng der er mellem den risiko, der er forbundet med låntageren, og den risiko, der er forbundet med sikkerhedsstillelsen eller sikkerhedsstilleren. De tilfælde, hvor der er en klar sammenhæng, skal behandles konservativt.
Manglende valutamatch mellem den underliggende forpligtelse og sikkerhedsstillelsen skal behandles konservativt i forbindelse med instituttets vurdering af tab givet misligholdelse (LGD).
For så vidt som tab givet misligholdelse (LGD)-estimater tager hensyn til den stillede sikkerhed, skal disse estimater ikke udelukkende baseres på sikkerhedens anslåede markedsværdi. Tab givet misligholdelse (LGD)-estimater skal tage hensyn til, hvilken betydning det har, hvis institutterne ikke er i stand til hurtigt at overtage kontrollen med den sikkerhed, som de har stillet, og realisere den.
For så vidt som tab givet misligholdelse (LGD)-estimater tager højde for sikkerhedsstillelsen, skal institutterne fastsætte interne krav for sikkerhedsstillelse, retssikkerhed og risikostyring, som generelt er i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i kapitel 4, afdeling 3.
I det omfang et institut anerkender sikkerhedsstillelse i forbindelse med fastsættelse af eksponeringens værdi for modpartsrisiko i overensstemmelse med kapitel 6, afdeling 5 eller 6, skal de beløb, som denne sikkerhedsstillelse ventes at indbringe, ikke medregnes i tab givet misligholdelse (LGD)-estimater.
Med hensyn til eksponeringer, der allerede er misligholdte, skal instituttet anvende summen af dets bedste estimat for forventede tab for hver eksponering set i forhold til de aktuelle økonomiske forhold og eksponeringens status og dets estimat for den øgede tabsrate som følge af eventuelt yderligere uventede tab i inddrivningsperioden, dvs. mellem datoen for misligholdelsen og den endelige likvidation af eksponeringen.
Såfremt instituttet har kapitaliseret ubetalte forfaldne gebyrer i sit driftsregnskab, skal disse gebyrer indgå i dets opgørelse af eksponeringer og tab.
Estimater af tab givet misligholdelse (LGD) skal i forbindelse med erhvervseksponeringer, eksponeringer mod institutter samt centralregeringer og centralbanker baseres på data vedrørende en periode på mindst fem år, som øges med et år hvert år efter gennemførelsen, indtil den mindst strækker sig over syv år for mindst én datakilde. Hvis den omhandlede observationsperiode strækker sig over længere tid for en kilde, og de pågældende data er relevante, anvendes den lange periode.
I forbindelse med detaileksponeringer kan institutterne:
beregne tab givet misligholdelse (LGD)-estimater ud fra de faktiske tab og passende estimater af PD
tage højde for fremtidige træk på kreditfaciliteter enten i deres konverteringsfaktorer eller i deres tab givet misligholdelse (LGD)-estimater
i forbindelse med erhvervede detailfordringer gøre brug af både interne og eksterne referencedata til estimering af tab givet misligholdelse (LGD).
Estimater af LGD skal i forbindelse med detaileksponeringer baseres på data for en periode på mindst fem år. Institutterne har ikke pligt til at tillægge historiske data samme vægt, hvis nyere data er bedre til forudsigelse af de fremtidige tabsprocenter. Institutterne kan benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden, forudsat at de får tilladelse af de kompetente myndigheder. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
karakteren, omfanget og varigheden af en økonomisk nedgangsperiode som omhandlet i stk. 1
på hvilke betingelser en kompetent myndighed i henhold til stk. 2 kan give et institut tilladelse til at benytte relevante data, ◄ der dækker en periode på to år, når instituttet gennemfører IRB-metoden.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 182
Særlige krav vedrørende egne estimater af konverteringsfaktorer
Institutterne skal opfylde følgende særlige krav vedrørende egne estimater af konverteringsfaktorer i forbindelse med kvantificeringen af de risikoparametre, der skal knyttes til ratingklasser eller puljer:
Institutterne skal estimere konverteringsfaktorer for hver facilitetsratingklasse eller pulje på grundlag af de gennemsnitlige faktiske konverteringsfaktorer for hver facilitetsratingklasse eller pulje, hvor der anvendes et antalsvægtet gennemsnit af misligholdelser udledt på baggrund af alle konstaterede misligholdelser, der beskrives i datakilderne.
Institutterne skal anvende de estimater af konverteringsfaktorer, der er passende for en økonomisk nedgangsperiode, hvis disse estimater er mere konservative end det langsigtede gennemsnit. Såfremt et ratingsystem forventes at levere konstante faktiske konverteringsfaktorer over tid, for ratingklasser eller puljer, skal institutterne justere deres estimater af risikoparametre for ratingklasser eller puljer for at begrænse den virkning, en økonomisk nedgangsperiode vil få på kapitalen.
Institutternes estimater af konverteringsfaktorer skal afspejle muligheden for, at låntageren foretager yderligere træk på sin facilitet, både op til og efter at den begivenhed, der udløser en misligholdelse, er indtrådt. Estimatet af konverteringsfaktoren skal omfatte en større forsigtighedsmargen, hvis der er grund til at forvente en stærkere positiv korrelation mellem misligholdelsesraten og konverteringsfaktorens størrelse.
Institutterne skal ved beregningen af estimater af konverteringsfaktorer inddrage de særlige politikker og strategier, der er fastlagt vedrørende kontostyring og betalingsprocedurer. Institutterne skal også tage højde for deres evne og vilje til at forhindre yderligere træk under omstændigheder, hvor der ikke er tale om manglende betaling, men om tilsidesættelse af klausuler eller andre tekniske misligholdelsesbegivenheder.
Institutterne skal indføre passende systemer og procedurer til overvågning af facilitetsbeløb, aktuelle tilgodehavender i forhold til bevilgede lån og ændringer i tilgodehavender hos individuelle låntagere og grupper af låntagere. Institutterne skal være i stand til at varetage den daglige overvågning af samtlige tilgodehavender.
Hvis institutterne benytter forskellige estimater af konverteringsfaktorer til beregning af risikovægtede værdier af eksponeringer og til interne formål, skal disse estimater dokumenteres og være hensigtsmæssige.
Estimater af konverteringsfaktorer skal i forbindelse med detaileksponeringer baseres på data for en periode på mindst fem år. Som en undtagelse til stk. 1, litra a), har instituttet ikke pligt til at tillægge kravene om historiske data samme vægt, hvis nyere data er bedre til forudsigelse af de fremtidige træk på kreditfaciliteter. Institutterne kan benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når de gennemfører IRB-metoden, forudsat at de får tilladelse af de kompetente myndigheder. Den periode, der skal dækkes, forlænges hvert år med et år, indtil de relevante data dækker en periode på fem år.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
karakteren, omfanget og varigheden af en økonomisk nedgangsperiode som omhandlet i stk. 1
på hvilke betingelser en kompetent myndighed kan give et institut tilladelse til at benytte relevante data, der dækker en periode på to år, når instituttet første gang gennemfører IRB-metoden.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 183
Krav vedrørende vurdering af garantiers og kreditderivaters virkning i forbindelse med erhvervseksponeringer og eksponeringer mod institutter, centralregeringer og centralbanker, hvor egne estimater for tab givet misligholdelse (LGD)-estimater anvendes, samt i forbindelse med detaileksponeringer
Følgende krav skal opfyldes i forbindelse med anerkendte garantistillere og garantier:
Institutterne skal fastsætte klare kriterier for, hvilke typer garantistillere de anerkender med henblik på beregning af risikovægtede eksponeringer.
Anerkendte garantistillere er omfattet af de samme regler som låntagere, jf. artikel 171, 172 og 173.
Garantien skal foreligge på skrift, den må ikke kunne opsiges af garantistilleren, den skal gælde, indtil forpligtelsen er fuldt indfriet (i forhold til garantibeløbet og garantiens restløbetid), og den skal kunne håndhæves retligt over for garantistilleren i et land, hvor det er muligt at gøre udlæg i garantistillerens aktiver og fuldbyrde en dom. Betingede garantier, som er omfattet af betingelser om, at garantistilleren kan fritages for sine forpligtelser, kan anerkendes efter tilladelse fra de kompetente myndigheder. I ratingkriterierne skal der tages tilstrækkelig højde for eventuelle begrænsninger af den risikoreducerende effekt.
Kriterierne skal være troværdige og intuitive. De skal fokusere på, hvorvidt garantistilleren kan og vil opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien, hvornår garantistilleren forventes at foretage eventuelle betalinger, i hvilket omfang garantistillerens evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til garantien er korreleret med låntagerens evne til at indfri gælden, og i hvilket omfang der fortsat vil være en restrisiko i forhold til låntageren.
Kriterierne skal fokusere på kreditderivatets udbetalingsstruktur og bygge på en konservativ vurdering af de konsekvenser, denne struktur har for niveauet og tidspunktet af inddrivelserne. Instituttet skal undersøge, hvilke andre former for restrisici der forekommer.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 184
Krav til erhvervede fordringer
Instituttet skal kontrollere både kvaliteten af de erhvervede fordringer og sælgerens og administrationsselskabets finansielle situation. Følgende krav skal opfyldes:
Instituttet skal vurdere korrelationen mellem kvaliteten af de erhvervede fordringer og både sælgerens og administrationsselskabets finansielle situation og opstille interne politikker og procedurer, som yder tilstrækkelig beskyttelse i tilfælde af uforudsete hændelser, og herunder fastsætte interne risikoratings for hver enkelt sælger og administrationsselskab.
Instituttet skal fastsætte klare og effektive politikker og procedurer for vurdering af, hvilke sælgere og administrationsselskaber der kan anerkendes. Instituttet eller dets befuldmægtigede skal regelmæssigt foretage undersøgelser af sælgere og administrationsselskaber for at kontrollere, om sælgerens eller administrationsselskabets indberetninger er nøjagtige, afsløre svig eller operationelle mangler og kontrollere kvaliteten af sælgerens kreditpolitik og administrationsselskabets indsamlingsstrategier og procedurer. Resultaterne af denne undersøgelse tilsyn skal dokumenteres.
Instituttet skal vurdere karakteristika for puljer af erhvervede fordringer, herunder overtræk; sælgerens tidligere restancer, uerholdelige fordringer og nedskrivninger på uerholdelige fordringer; betalingsvilkår og eventuelle modkonti.
Instituttet skal fastsætte effektive politikker og procedurer for overordnet overvågning af koncentrationer på enkelte låntagere både inden for og på tværs af puljer af erhvervede fordringer.
Instituttet skal sørge for, at administrationsselskabet forsyner det med aktuelle og tilstrækkelig detaljerede oplysninger om aldersfordeling og udvanding af fordringer for at sikre overholdelsen af instituttets anerkendelseskriterier og udlånspolitik for erhvervede fordringer og tilvejebringe et effektivt middel til overvågning og bekræftelse af sælgerens salgsbetingelser og udvanding.
Artikel 185
Validering af interne estimater
Institutterne skal opfylde følgende krav, når de validerer deres interne estimater:
Institutterne skal indføre robuste systemer til validering af nøjagtigheden og konsistensen af ratingsystemer, procedurer og estimering af alle relevante risikoparametre. Den interne validering skal gøre det muligt for instituttet at foretage en konsistent og meningsfuld vurdering af resultaterne af interne ratingsystemer og risikoestimeringssystemer.
Institutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske misligholdelsesrater med sandsynlighed for misligholdelse (PD)-estimater for hver ratingklasse, og såfremt de faktiske misligholdelsesrater ligger uden for de rammer, der er fastlagt for denne ratingklasse, skal institutterne iværksætte en nærmere undersøgelse af årsagerne til afvigelsen. Institutter, der benytter deres egne estimater af tab givet misligholdelse (LGD) og konverteringsfaktorer, skal foretage en tilsvarende undersøgelse vedrørende disse estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Instituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året.
Institutterne skal også inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med relevante eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Institutternes interne vurderinger af deres ratingsystemers funktion skal baseres på den længst mulige periode.
De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsistente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data (såvel datakilder som relevante perioder) skal dokumenteres.
Institutterne skal fastsætte velfunderede interne retningslinjer for situationer, hvor de faktiske værdier for sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab givet misligholdelse (LGD), konverteringsfaktorer og samlede tab, hvor forventede tab anvendes, afviger så meget fra de forventede værdier, at det skaber usikkerhed om gyldigheden af disse estimater. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i de faktiske misligholdelsesrater. Hvis de faktiske værdier vedvarende er højere end de forventede værdier, skal institutterne opjustere estimaterne i lyset af deres misligholdelses- og tabserfaring.
Artikel 186
Kapitalgrundlagskrav og risikokvantificering
Med henblik på beregning af kapitalgrundlagskrav skal institutterne opfylde følgende standarder:
Estimatet af det potentielle tab skal være robust over for negative markedsændringer, der kan påvirke den langsigtede risikoprofil for instituttets specifikke aktiebesiddelser. De data, der anvendes for at vise fordelingen af afkast, skal dække den længste analyseperiode, for hvilken der foreligger data, og være egnede til opstilling af risikoprofilen for instituttets specifikke aktieeksponeringer. De anvendte data skal være tilstrækkelige til at tilvejebringe konservative, statistisk pålidelige og robuste tabsestimater, der ikke udelukkende er baseret på subjektive eller skønsmæssige hensyn. Det pågældende chok skal resultere i et konservativt skøn over potentielle tab i løbet af den relevante langsigtede markeds- eller konjunkturcyklus. Instituttet skal kombinere empiriske analyser af de foreliggende data med justeringer baseret på en række forskellige faktorer for at opnå modeloutput, der er tilstrækkelig realistiske og konservative. Institutter, der opstiller "Value at Risk"-modeller (VaR-modeller) til vurdering af potentielle kvartalstab, kan benytte kvartalsdata eller konvertere data, der dækker en kortere tidshorisont, til tilsvarende kvartalsdata ved hjælp af en analytisk hensigtsmæssig metode, der bygger på empirisk dokumentation og på en veludviklet og dokumenteret idéproces og analyse. En sådan fremgangsmåde skal anvendes konservativt og konsistent over tid. Hvis mængden af relevante data er begrænset, skal instituttet tillægge passende forsigtighedsmargener.
De anvendte modeller skal tage tilstrækkeligt hensyn til alle væsentlige risici, der er forbundet med aktieafkast, herunder både de generelle markedsrisici og de specifikke risici, der knytter sig til instituttets aktieportefølje. De interne modeller skal på passende vis belyse historiske prisudsving, kalkulere med potentielle koncentrationer udtrykt i størrelse og ændringer i deres sammensætning og være robuste over for negative markedsforhold. Den population af risikoeksponeringer, som er repræsenteret i de data, der benyttes ved vurderingen, skal svare nøje til eller i det mindste være sammenlignelige med de risici, der er forbundet med instituttets aktieeksponeringer.
Den interne model skal være tilpasset instituttets aktieporteføljes risikoprofil og kompleksitet. Når et institut besidder en større beholdning, hvis værdi er særdeles ikke-lineær, skal de interne modeller være udformet, så de tager tilstrækkelig højde for de risici, der er forbundet med sådanne instrumenter.
Kortlægning af individuelle positioner skal indarbejdes i tilnærmede værdier, markedsindekser og risikofaktorer på en troværdig, intuitiv og velfungerende måde.
Institutterne skal godtgøre ved hjælp af empiriske analyser, at risikofaktorerne er hensigtsmæssige, og at de dækker såvel generelle som specifikke risici.
Estimater af aktieeksponeringers afkastvolatilitet skal baseres på relevante og foreliggende data, oplysninger og metoder. Der skal benyttes uafhængigt kontrollerede interne data eller data fra eksterne kilder, herunder fælles data.
Der skal iværksættes et stringent og omfattende stresstestprogram.
Artikel 187
Risikostyringsprocedure og kontrolmekanismer
Med hensyn til udvikling og anvendelse af interne modeller til fastlæggelse af kapitalgrundlagskrav skal institutterne iværksætte politikker, procedurer og kontrolmekanismer, som sikrer modellens og modelleringsprocessens integritet. I tilknytning til disse politikker, procedurer og kontrolmekanismer skal der træffes følgende foranstaltninger:
fuldstændig integrering af den interne model i instituttets overordnede ledelsesinformationssystemer og i styringen af den aktieportefølje, der ikke indgår i handelsbeholdningen. De interne modeller skal integreres fuldt ud i instituttets risikostyringsinfrastruktur, især hvis de anvendes til måling og vurdering af aktieporteføljens resultater, herunder de risikojusterede resultater, overførsel af økonomisk kapital til aktieeksponeringer og vurdering af den overordnede kapitaldækning og forvaltningen af investeringer
fastlagte ledelsessystemer, procedurer og kontrolforanstaltninger til sikring af regelmæssig og uafhængig gennemgang af alle elementer af den interne modelleringsproces, herunder godkendelse af modelændringer, analyse af modelinput og gennemgang af modelresultater, f.eks. ved direkte kontrol af risikoopgørelser. Disse gennemgange skal sigte mod at vurdere, om modelinput og -resultater er nøjagtige, fuldstændige og hensigtsmæssige, og fokusere på både at afdække og begrænse potentielle fejl, der skyldes kendte svagheder, og at finde frem til ukendte svagheder ved modellen. Gennemgangene kan iværksættes af en intern uafhængig enhed eller af en uafhængig ekstern tredjepart
passende systemer og procedurer til overvågning af investeringsgrænser og risici for aktieeksponeringer
de enheder, der er ansvarlige for modellens udformning og anvendelse, skal være funktionelt uafhængige af de enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af de individuelle investeringer
de parter, der er ansvarlige for bestemte aspekter af modelleringsprocessen, skal have de fornødne kvalifikationer. Ledelsen skal afsætte tilstrækkeligt kvalificerede og kompetente medarbejdere til modelarbejdet.
Artikel 188
Validering og dokumentation
Institutterne skal indføre robuste systemer til validering af deres interne modellers og modelleringsprocessers nøjagtighed og konsistens. Alle væsentlige elementer af de interne modeller samt modelleringsprocessen og valideringen skal dokumenteres.
Valideringen af og dokumentationen for institutternes interne modeller og modelleringsprocesser skal opfylde følgende krav:
Institutterne skal anvende intern validering med henblik på at foretage en konsistent og meningsfuld vurdering af resultaterne af deres interne modeller og processer.
De metoder og data, der anvendes i forbindelse med kvantitativ validering, skal være konsistente over tid. Ændringer af estimerings- og valideringsmetoder og data, såvel datakilder som relevante perioder, skal dokumenteres.
Institutterne skal regelmæssigt sammenligne de faktiske aktieafkast, beregnet ud fra realiserede og urealiserede gevinster og tab, med ◄ de modelberegnede estimater. Disse sammenligninger skal baseres på historiske data, som går så langt tilbage i tiden som muligt. Instituttet skal dokumentere de metoder og data, der benyttes til sådanne sammenligninger. Undersøgelsen og dokumentationen skal ajourføres mindst én gang om året.
Institutterne skal inddrage andre kvantitative valideringsredskaber og foretage andre sammenligninger med eksterne datakilder. Undersøgelsen skal baseres på data, som er relevante for porteføljen, opdateres regelmæssigt og dækker en passende observationsperiode. Institutternes interne vurderinger af deres modellers resultater skal baseres på den længst mulige periode.
Institutterne skal fastsætte velfunderede interne retningslinjer for håndtering af situationer, hvor sammenligningen af de faktiske aktieafkast med modelestimaterne skaber usikkerhed om gyldigheden af estimaterne eller af modellerne som sådan. Disse retningslinjer skal tage højde for konjunkturforholdene og lignende systematiske udsving i aktieafkast. Alle justeringer af interne modeller, der foretages som følge af modelgennemgange, skal dokumenteres og stemme overens med instituttets retningslinjer for modelgennemgange.
Den interne model og modelleringsprocessen skal dokumenteres, og der skal oplyses om, hvilke opgaver deltagerne i modelleringsarbejdet, modelgodkendelse og modelgennemgang varetager.
Artikel 189
Selskabsledelse
Den øverste ledelse skal opfylde følgende krav:
Den skal underrette ledelsesorganet eller et særligt udvalg herunder om væsentlige ændringer eller afvigelser fra den fastlagte politik, såfremt disse vil få væsentlig indvirkning på instituttets ratingsystemers funktion.
Den skal have et godt kendskab til ratingsystemernes opbygning og funktion.
Den skal løbende kontrollere, at ratingsystemerne fungerer korrekt.
Kreditrisikokontrolenhederne skal holde den øverste ledelse orienteret om resultaterne af ratingprocessen, områder, hvor der er behov for forbedringer, og resultatet af bestræbelser på at udbedre tidligere konstaterede mangler.
Artikel 190
Kreditrisikokontrol
Kreditrisikokontrolenhedens eller -enhedernes ansvarsområder er:
undersøgelse og overvågning af ratingklasser og puljer
udarbejdelse og analyse af kortfattede rapporter om instituttets ratingsystemer
iværksættelse af procedurer med henblik på at kontrollere, at definitioner af ratingklasser og puljer anvendes på samme måde i alle afdelinger og geografiske områder
gennemgang af ratingprocessen og dokumentering af eventuelle ændringer heraf, herunder årsagerne til disse ændringer
gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici. Ændringer af ratingprocessen, af kriterier eller af individuelle ratingparametre skal dokumenteres og registreres
aktiv deltagelse i udformningen eller udvælgelsen, implementeringen og valideringen af de modeller, der anvendes i ratingprocessen
kontrol og overvågning af de modeller, der anvendes i ratingprocessen
løbende gennemgang og ændring af de modeller, der anvendes i ratingprocessen.
Institutter, der anvender fælles data i overensstemmelse med artikel 179, stk. 2, kan outsource følgende opgaver:
tilvejebringelse af oplysninger vedrørende undersøgelse og overvågning af ratingklasser og puljer
udarbejdelse af kortfattede rapporter fra instituttets ratingsystemer
tilvejebringelse af oplysninger vedrørende gennemgang af ratingkriterier med henblik på at vurdere, om de stadig er egnede til forudsigelse af risici
dokumentering af ændringer af ratingprocessen, kriterier eller individuelle ratingparametre
tilvejebringelse af oplysninger vedrørende løbende gennemgang og ændring af de modeller, der anvendes i ratingprocessen.
Artikel 191
Intern revision
Den interne revisionsafdeling eller en tilsvarende uafhængig revisionsinstans skal mindst én gang om året gennemgå instituttets ratingsystemer og anvendelse heraf, herunder anvendelse i kreditfunktionen samt estimeringen af sandsynligheden for misligholdelse (PD), tab givet misligholdelse (LGD), forventede tab og konverteringsfaktorer. Gennemgangen skal bl.a. afdække, om samtlige krav er opfyldt.
KAPITEL 4
Kreditrisikoreduktion
Artikel 192
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
1) |
"långivende institut" : det institut, der har den pågældende eksponering |
2) |
"sikret udlånstransaktion" : alle transaktioner, der giver anledning til en eksponering, for hvilken der stilles sikkerhed, og hvor det ikke bestemmes, at instituttet har ret til at modtage margenbetalinger mindst én gang daglig |
3) |
"kapitalmarkedstransaktion" : alle transaktioner, der giver anledning til en eksponering, for hvilken der stilles sikkerhed, og hvor det bestemmes, at instituttet har ret til at modtage margenbetalinger mindst én gang daglig |
4) |
"underliggende CIU" : en CIU, i hvis aktier eller andele en anden CIU har investeret. |
Artikel 193
Principper for anerkendelse af virkningen af teknikker til kreditrisikoreduktion
Når et institut beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer efter standardmetoden, og der er tale om mere end én type kreditrisikoreduktion for en enkelt eksponering, træffer det følgende to foranstaltninger:
opdeler eksponeringen i dele, der dækkes af de forskellige typer værktøjer til kreditrisikoreduktion
beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer for hver af delene i litra a) separat i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel 2 og dette kapitel.
Når et institut beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer efter standardmetoden, og der er tale om en enkelt eksponering med kreditrisikoafdækning fra samme udbyder, og nævnte kreditrisikoafdækning har forskellige løbetider, træffer det følgende to foranstaltninger:
opdeler eksponeringen i dele, der dækkes af de forskellige værktøjer til kreditrisikoreduktion
beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer for hver af delene i litra a) separat i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel 2 og dette kapitel.
Artikel 194
Principper for anerkendelse af teknikker til kreditrisikoreduktion
Det långivende institut skal på den kompetente myndigheds anmodning forelægge den seneste udgave af den eller de uafhængige, skriftlige og begrundede juridiske udtalelser, som det har anvendt til at fastlægge, om dets kreditrisikoafdækningsarrangement eller -arrangementer opfylder betingelsen i første afsnit.
Institutterne kan kun anerkende finansieret kreditrisikoafdækning i beregningen af virkningen af en kreditrisikoreduktion, hvis de aktivposter, hvorfra risikoafdækningen hidrører, opfylder begge følgende betingelser:.
De er optaget på listen over de relevante anerkendte aktiver i artikel 197-200, alt efter hvad der er relevant
De er tilstrækkelig likvide, og deres værdi over tid er tilstrækkelig stabil til at yde passende vished for den tilvejebragte kreditrisikoafdækning under hensyntagen til den metode, der benyttes til at beregne de risikovægtede værdier af eksponeringer, og til graden af tilladt anerkendelse.
Når der er tale om ufinansieret kreditrisikoafdækning, anerkendes afdækningsarrangement kun som afdækningsarrangement, hvis følgende to betingelser er opfyldt:
det er optaget på listen over anerkendte afdækningsarrangementer i artikel 203 og artikel 204, stk. 1
det har retskraft og kan fuldbyrdes i de relevante retsområder og yder passende vished for den opnåede kreditrisikoafdækning under hensyntagen til den metode, der benyttes til at beregne størrelsen af de risikovægtede eksponeringer, og graden af tilladt anerkendelse
udbyderen af afdækningen opfylder kriterierne i stk. 5.
EBA disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 195
Balanceført netting
Et institut kan anvende balanceført netting af gensidige krav mellem instituttet og dets modpart som en anerkendt form for kreditrisikoreduktion.
Uden at dette berører artikel 196, er det kun den gensidige likviditetssaldo mellem instituttet og modparten, der kan anerkendes. Institutter kan kun ændre størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og i givet fald de forventede tab for udlån og indskud, som de selv har modtaget, og som er genstand for en aftale om balanceført netting.
Artikel 196
Rammeaftaler om netting, der omfatter genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ind- eller udlån i værdipapirer eller råvarer eller andre kapitalmarkedstransaktioner
Institutter, der vælger at bruge den udbyggede metode for finansielle sikkerheder, der er omhandlet i artikel 223, kan tage højde for virkningerne af bilaterale nettingaftaler, der dækker genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ind- eller udlån af værdipapirer eller råvarer eller andre kapitalmarkedstransaktioner med en tredjepart. Uden at dette berører artikel 299, skal den sikkerhed, der stilles, og de værdipapirer eller råvarer, der lånes i forbindelse med sådanne aftaler eller transaktioner, overholde de krav for anerkendelse af sikkerhed, der er fastsat i artikel 197 og 198.
Artikel 197
Anerkendt sikkerhed i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder
Institutterne kan anvende følgende poster som anerkendt sikkerhed i forbindelse med alle fremgangsmåder og metoder:
indskud i kontanter eller kontantlignende instrumenter placeret i det långivende institut
gældsinstrumenter, der er udstedt af centralregeringer eller centralbanker, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI eller et eksportkreditagentur, som er anerkendt med henblik på kapitel 2, og som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 4 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod centralregeringer og centralbanker
gældsinstrumenter, der er udstedt af institutter eller investeringsselskaber, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod institutter
gældsinstrumenter, der er udstedt af andre enheder, og for hvilke der foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod selskaber
gældsinstrumenter, for hvilke der foreligger en kortsigtet kreditvurdering udarbejdet af et ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af kortfristede eksponeringer
aktier eller konvertible obligationer, der indgår i et hovedindeks
guld
securitiseringspositioner, der ikke er resecuritiseringspositioner, og som er omfattet af en risikovægt på 100 % eller derunder i overensstemmelse med artikel 261-264.
Med henblik på stk. 1, litra b), omfatter "gældsinstrumenter, der er udstedt af centralregeringer eller centralbanker" følgende:
gældsinstrumenter, som er udstedt af regionale eller lokale myndigheder, og som behandles som eksponeringer mod centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 115, stk. 2
gældsinstrumenter, der er udstedt af offentlige enheder, og som behandles som eksponeringer mod centralregeringer i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4
gældsinstrumenter, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 117, stk. 2
gældsinstrumenter, som er udstedt af internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 118.
Med henblik på stk. 1, litra c), omfatter "gældsinstrumenter, der er udstedt af institutter" følgende:
gældsinstrumenter, som er udstedt af regionale eller lokale myndigheder, bortset fra de i stk. 2, litra a), omhandlede gældsinstrumenter
gældsinstrumenter, som er udstedt af offentlige enheder, og som behandles som eksponeringer i overensstemmelse med artikel 116, stk. 1 og 2
gældsinstrumenter, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der ikke tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 117, stk. 2.
Institutterne kan anvende gældsinstrumenter, der er udstedt af andre institutter eller investeringsselskaber, og for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI, som anerkendt sikkerhed, hvis disse gældsinstrumenter opfylder alle følgende kriterier:
De er noteret på en anerkendt børs.
De opfylder betingelserne for ikkeefterstillet gæld.
Alle andre ratede værdipapirer med samme rang, som instituttet har udstedt, har en kreditvurdering udarbejdet af et ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod institutter eller kortfristede eksponeringer.
Det långivende institut er ikke i besiddelse af oplysninger, der tyder på, at disse gældsinstrumenter bør tildeles en lavere kreditvurdering end den, der er anført i litra c).
Instrumentets markedslikviditet er tilstrækkelig med henblik herpå.
Institutterne kan anvende andele eller aktier i CIU'er som anerkendt sikkerhed, hvis alle nedenstående betingelser er opfyldt:
Andelene eller aktierne er genstand for daglige officielle kursnoteringer.
CIU'erne begrænser sig til at investere i de instrumenter, der anerkendes i henhold til stk. 1 og 4.
CIU'erne opfylder betingelserne i artikel 132, stk. 3.
Hvis en CIU investerer i aktier eller andele i en anden CIU, finder betingelserne i første afsnit, litra a), b) og c), ligeledes anvendelse på sådanne eventuelle underliggende CIU'er.
Selv om en CIU anvender derivater til risikoafdækning af tilladte investeringer, bevirker det ikke, at andele eller aktier i denne virksomhed ikke kan anerkendes som sikkerhed.
Hvis en underliggende CIU selv har underliggende CIU'er, kan institutterne anvende andele eller aktier i den oprindelige CIU som anerkendt sikkerhed, under forudsætning af at de anvender metoden i første afsnit.
I tilfælde, hvor ikkeanerkendte aktiver kan have en negativ værdi på grund af forpligtelser eller eventualforpligtelser som følge af ejerskab, træffer institutterne følgende to foranstaltninger:
De beregner den samlede værdi af de ikkeanerkendte aktiver.
Hvis det beløb, der fremkommer under litra a), er negativt, trækker de den absolutte værdi af nævnte beløb fra den samlede værdi af de anerkendte aktiver.
ESMA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
de hovedindekser, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, litra f), artikel 198, stk. 1, litra a), artikel 224 stk. 1 og 4, og artikel 299, stk. 2, litra e)
de anerkendte børser, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 4, litra a), artikel 198, stk. 1, litra a), artikel 224, stk. 1 og 4, artikel 299, stk. 2, litra e), artikel 400, stk. 2, litra k), artikel 416, stk. 3, litra e), artikel 428, stk. 1, litra c), og i bilag III, punkt 12 i overensstemmelse med betingelserne i artikel 4, stk. 1, nr. 72).
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 198
Anden anerkendt sikkerhed i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
Ud over den sikkerhed, der er beskrevet i artikel 197, kan et institut, hvis det anvender den udbyggede metode for finansielle sikkerheder, der er omhandlet i artikel 223, anvende følgende poster som anerkendt sikkerhed:
aktier eller konvertible obligationer, der ikke indgår i et hovedindeks, men handles på en anerkendt børs
andele eller aktier i en CIU, hvis følgende to betingelser er opfyldt:
andelene eller aktierne er genstand for daglige officielle kursnoteringer
CIU'en begrænser sig til at investere i de instrumenter, der anerkendes i henhold til artikel 197, stk. 1 og 4, og i de poster, der er nævnt i litra a) i dette afsnit.
Hvis en CIU investerer i andele eller aktier i en anden CIU, finder betingelserne i litra a) og b) ligeledes anvendelse på sådanne underliggende CIU'er.
Selv om en CIU anvender derivater til risikoafdækning af tilladte investeringer, bevirker det ikke, at andele eller aktier i denne CIU ikke kan anerkendes som sikkerhed.
I tilfælde, hvor ikkeanerkendte aktiver kan have en negativ værdi på grund af forpligtelser eller eventualforpligtelser som følge af ejerskab, træffer institutterne følgende to foranstaltninger:
de beregner den samlede værdi af de ikkeanerkendte aktiver
hvis det beløb, der fremkommer under litra a), er negativt, trækker de den absolutte værdi af nævnte beløb fra den samlede værdi af de anerkendte aktiver.
Artikel 199
Anden anerkendt sikkerhed efter IRB-metoden
Ud over den i artikel 197 og 198 omhandlede sikkerhed kan institutter, som beregner størrelsen af risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden, også anvende følgende former for sikkerhed:
sikkerhed i fast ejendom i overensstemmelse med stk. 2, 3 og 4
fordringer i overensstemmelse med stk. 5
anden fysisk sikkerhed i overensstemmelse med stk. 6 og 8
leje i overensstemmelse med stk. 7.
Medmindre andet følger af artikel 124, stk. 2, kan institutterne anvende fast ejendom til beboelse, som er eller vil blive beboet eller udlejet af ejeren eller af den begunstigede ejer i tilfælde af personlige investeringsselskaber, og erhvervsejendomme, dvs. kontor- og andre forretningsejendomme, som anerkendt sikkerhed, hvis følgende to betingelser er opfyldt:
Den faste ejendoms værdi afhænger ikke i væsentlig grad af låntagerens kreditværdighed. Når institutter i denne forbindelse skal fastslå, om der er tale om væsentlig afhængighed, kan de se bort fra situationer, hvor rent makroøkonomiske faktorer påvirker både ejendommens værdi og låntagerens betalingsevne.
Risikoen ved låntageren afhænger ikke i væsentlig grad af afkastet fra den underliggende ejendom eller det underliggende projekt, men af låntagerens grundlæggende evne til at indfri gælden på anden vis, og indfrielsen af den pågældende facilitet afhænger således ikke i væsentlig grad af, hvilke pengestrømme den underliggende ejendom, der er stillet som sikkerhed, måtte generere.
Institutterne kan fravige stk. 2, litra b), for så vidt angår eksponeringer med sikkerhed i fast ejendom til beboelse i en medlemsstat, hvis de kompetente myndigheder i nævnte medlemsstat har offentliggjort belæg for, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for fast ejendom til beboelse i nævnte medlemsstat med tabsprocenter, der er ikke overskrider følgende grænser:
Tab i forbindelse med lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse op til 80 % af markedsværdien eller 80 % af belåningsværdien, jf. dog artikel 124, stk. 2, må ikke overstige 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse inden for et givet år.
Det samlede tab på lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse må ikke overstige 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse inden for et givet år.
Hvis en af betingelserne i første afsnit, litra a) og b), ikke er opfyldt i et givet år, anvender institutterne ikke den behandling, der er omhandlet i nævnte afsnit, før begge betingelser igen er opfyldt i et efterfølgende år.
Institutterne kan fravige stk. 2, litra b), for så vidt angår erhvervsejendomme i en medlemsstat, hvis de kompetente myndigheder i nævnte medlemsstat har offentliggjort belæg for, at der eksisterer et veludviklet og veletableret marked for erhvervsejendomme i nævnte medlemsstat med tabsprocenter, der ikke overskrider følgende grænser:
Tab i forbindelse med lån med sikkerhed i erhvervsejendom op til 50 % af markedsværdien eller 60 % af belåningsværdien må ikke overstige 0,3 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendom inden for et givet år.
Det samlede tab på lån med sikkerhed i erhvervsejendom må ikke overstige 0,5 % af de udestående lån med sikkerhed i erhvervsejendom inden for et givet år.
Hvis en af betingelserne i første afsnit, litra a) og b), ikke er opfyldt i et givet år, anvender institutterne ikke den behandling, der er omhandlet i nævnte afsnit, før begge betingelser igen er opfyldt i et efterfølgende år.
De kompetente myndigheder tillader et institut at anvende fysisk sikkerhed af en anden type end den, der er anført i stk. 2, 3 og 4, som anerkendt sikkerhed, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Der findes likvide markeder, således som det fremgår af hyppige transaktioner under hensyntagen til aktivtypen, hvor det er hurtigt og billigt at afhænde den pågældende sikkerhedsstillelse. Institutterne vurderer denne betingelse regelmæssigt, og hvis data tyder på væsentlige ændringer på markedet.
Der foreligger velfunderede, offentligt tilgængelige markedspriser for sikkerheden. Institutterne kan betragte markedspriserne som velfunderede, hvis de stammer fra pålidelige informationskilder, f.eks. offentlige indekser, og afspejler transaktionernes pris under normale forhold. Institutterne kan betragte markedspriserne som offentligt tilgængelige, hvis priserne offentliggøres, er let tilgængelige og foreligger regelmæssigt uden urimelige administrative eller finansielle byrder til følge.
Instituttet analyserer markedspriserne, den tid og de omkostninger, der er forbundet med at realisere sikkerheden, og indtægterne fra sikkerheden.
Instituttet påviser, at indtægterne fra sikkerhed ikke er til under 70 % af sikkerhedens værdi i mere end 10 % af alle realiseringer for en given type sikkerhed. Hvis der er væsentlig volatilitet i markedspriserne, godtgør instituttet til de kompetente myndigheders tilfredshed, at dets vurdering af sikkerheden er tilstrækkeligt konservativ.
Institutterne skal dokumentere, at betingelserne i første afsnit, litra a)-d), og betingelserne i artikel 210 er opfyldt.
Artikel 200
Andre former for finansieret kreditrisikoafdækning
Institutterne kan anvende følgende andre former for finansieret kreditrisikoafdækning som anerkendt sikkerhed:
indskud i kontanter eller kontantlignende instrumenter, som er placeret i et tredjepartsinstitut, uden at der foreligger en depotaftale, og som er pantsat til det långivende institut
livsforsikringspolicer pantsat hos det långivende institut
instrumenter, som er udstedt af et tredjepartsinstitut eller et investeringsselskab, og som på anmodning købes tilbage af dette institut eller dette investeringsselskab.
Artikel 201
Anerkendte udbydere af kreditrisikoafdækning i forbindelse med alle metoder
Institutterne kan anvende følgende parter som anerkendte udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning:
centralregeringer og centralbanker
regionale og lokale myndigheder
multilaterale udviklingsbanker
internationale organisationer, såfremt eksponeringer mod disse tillægges en risikovægt på 0 % efter artikel 112
offentlige enheder, såfremt fordringer på disse behandles efter artikel 117
institutter og finansieringsinstitutter, for hvilke eksponeringer mod finansieringsinstitutter behandles som eksponeringer mod institutterne i overensstemmelse med artikel 119, stk. 5
andre selskaber, herunder instituttets moderselskab, datterselskaber og tilknyttede selskaber, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
disse andre selskaber har en kreditvurdering fra et ECAI
disse andre selskaber har ikke, for så vidt angår institutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden, en kreditvurdering fra et anerkendt ECAI og er omfattet af en intern rating udarbejdet af instituttet
kvalificerende centrale modparter.
De kompetente myndigheder offentliggør og ajourfører listen over de finansielle institutter, der er anerkendte udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning, jf. stk. 1, litra f), eller de vejledende kriterier for at identificere sådanne anerkendte udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning sammen med en beskrivelse af de gældende tilsynsmæssige krav og deler deres liste med andre kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 117 i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 202
Anerkendte udbydere af kreditrisikoafdækning i forbindelse med IRB-metoden med ret til at anvende fremgangsmåden i artikel 153, stk. 3
Et institut kan anvende institutter, investeringsselskaber, forsikrings- og genforsikringsselskaber og eksportkreditagenturer, der opfylder alle følgende betingelser, som anerkendte udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning med ret til at anvende fremgangsmåden i artikel 153, stk. 3:
de har tilstrækkelig erfaring med ydelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning
de er omfattet af regler svarende til dem, der er fastsat i denne forordning, eller var på tidspunktet for kreditrisikoafdækningen omfattet af en kreditvurdering fra et anerkendt ECAI, som EBA har henført til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af erhvervseksponeringer
de havde en intern rating på tidspunktet for ydelsen af kreditrisikodækningen eller i en periode derefter, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til kreditkvalitetstrin 2 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod selskaber
de har en intern rating, hvor sandsynligheden for misligholdelse (PD) højst svarer til den, der er knyttet til kreditkvalitetstrin 3 eller derover i henhold til reglerne i kapitel 2 om risikovægtning af eksponeringer mod selskaber.
Kreditrisikodækning, der ydes af eksportkreditagenturer, er med henblik på denne artikel ikke omfattet af en eksplicit regaranti fra en centralregering.
Artikel 203
Anvendelse af garantier som ufinansieret kreditrisikoafdækning
Institutterne kan anvende garantier som anerkendt ufinansieret kreditrisikoafdækning.
Artikel 204
Anerkendte typer kreditderivater
Institutterne kan anvende følgende typer kreditderivater og instrumenter, der består af sådanne kreditderivater eller i økonomisk henseende kan sidestilles hermed, som anerkendt kreditrisikoafdækning:
"credit default swaps"
"total return swaps"
"credit linked notes" med det indbetalte beløb.
Hvis et institut køber kreditafdækning i form af en "total return swap" og registrerer de modtagne nettobetalinger fra dette instrument som nettoindkomst, men ikke registrerer modgående fald i værdien af det aktiv, der afdækkes, enten gennem nedsættelse dagsværdien eller ved tillæg til reserver, kan nævnte kreditafdækning ikke anerkendes.
Hvis intern afdækning foretages i overensstemmelse med første afsnit, og kravene i dette kapitel er opfyldt, anvender institutterne reglerne i afdeling 4-6 til beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab i forbindelse med erhvervelse af ufinansieret kreditrisikoafdækning.
Artikel 205
Krav til balanceførte nettingaftaler ud over de i artikel 206 omhandlede rammeaftaler om netting
Balanceførte nettingaftaler ud over de i artikel 206 omhandlede rammeaftaler om nettinganerkendes som kreditrisikoreduktion, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Aftalerne har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af en modparts insolvens eller konkurs.
Institutterne kan til enhver tid identificere de aktiver og passiver, der er omfattet af aftalerne.
Institutterne skal løbende overvåge og begrænse de risici, der er forbundet med kreditrisikoafdækningens ophør.
Institutterne skal løbende overvåge og begrænse de relevante eksponeringer på nettobasis.
Artikel 206
Krav til rammeaftaler om netting, der omfatter genkøbstransaktioner eller indlåns- eller udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer eller andre kapitalmarkedstransaktioner
Rammeaftaler om netting, der omfatter genkøbstransaktioner, eller indlåns- eller udlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer eller andre kapitalmarkedstransaktioner, anerkendes som kreditrisikoreduktion, hvis sikkerheden i henhold til disse aftaler opfylder alle de krav, der er fastsat i artikel 207, stk. 2-4, og alle følgende betingelser er opfyldt:
De har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante retsområder, herunder i tilfælde af modpartens insolvens eller konkurs.
De giver den part, der ikke misligholder aftalen, ret til i tide at afslutte og lukke alle transaktioner i henhold til aftalen i tilfælde af misligholdelse, herunder i tilfælde af modpartens konkurs eller insolvens.
De giver mulighed for netting af gevinster og tab på transaktioner, der afsluttes i henhold til en aftale, således at den ene part skylder den anden et enkelt nettobeløb.
Artikel 207
Krav til finansiel sikkerhed
Værdipapirer udstedt af låntageren eller et tilknyttet selskab i koncernen anerkendes ikke som sikkerhed. Ikke desto mindre anerkendes de særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, som låntageren selv har udstedt, og som falder ind under bestemmelserne i artikel 129, som sikkerhed, når de stilles som sikkerhed for en genkøbstransaktion, forudsat at de opfylder betingelsen i første afsnit.
Institutterne skal have foretaget en tilstrækkelig juridisk gennemgang, der bekræfter fuldbyrdelsen af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder. Denne gennemgang skal foretages på ny, når det er nødvendigt for at sikre den fortsatte fuldbyrdelse.
Institutterne skal opfylde alle følgende operationelle krav:
De skal dokumentere aftalerne om sikkerhedsstillelse behørigt og have indført en klar og solid procedure for rettidig realisering af sikkerheden.
De skal anvende solide procedurer og processer til at begrænse risikoen ved brug af sikkerhedsstillelse, herunder risici som følge af mangelfuld eller reduceret kreditrisikoafdækning, værdiansættelsesricisi, risici i forbindelse med kreditrisikoafdækningens ophør, koncentrationsrisici, der skyldes brugen af sikkerhedsstillelse, og interaktion med instituttets samlede risikoprofil.
De skal have en dokumenteret politik og praksis vedrørende de typer og størrelser af sikkerhed, der accepteres.
De skal beregne markedsværdien af sikkerheden og foretage værdiansættelse mindst én gang hvert halve år, og hver gang de har grund til at tro, at sikkerhedens markedsværdi er faldet betragteligt.
Når sikkerheden opbevares af tredjemand, skal de træffe rimelige forholdsregler med henblik på at sikre, at den pågældende tredjemand holder sikkerheden adskilt fra sine egne aktiver.
De skal sikre, at de afsætter tilstrækkelige ressourcer, således at margenaftaler med OTC-derivat- og værdipapirfinansieringsmodparter kan fungere korrekt, som målt ved deres rettidige og nøjagtige udgående margin calls og reaktionstid for indkommende margin calls.
De skal have indført politikker for forvaltning af sikkerhed med henblik på at kontrollere, overvåge og indberette om følgende:
de risici, som margenaftaler udsætter dem for
koncentrationsrisikoen i forbindelse med bestemte typer aktiver, der stilles som sikkerhed
genanvendelse af sikkerhed, herunder eventuelle likviditetsmangler, som fremkommer ved genanvendelse af sikkerhed fra modparter
afståelse af rettigheder til sikkerhed til modparter.
Artikel 208
Krav til sikkerhed i form af fast ejendom
Følgende krav til retssikkerheden skal være opfyldt:
Prioriteten eller pantet skal kunne fuldbyrdes i alle de jurisdiktioner, der er relevante på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen, og skal være registreret korrekt og i tide.
Alle juridiske krav vedrørende pantet skal være opfyldt.
Aftalen om kreditrisikoafdækning og den underliggende juridiske procedure skal give instituttet mulighed for at realisere værdien af afdækningen inden for en rimelig tidsramme.
Følgende krav til overvågning af ejendomsværdi og ejendomsvurdering skal være opfyldt:
Institutterne overvåger ejendommens værdi hyppigt ►C2 og mindst én gang om året, når det drejer sig om erhvervsejendomme, og mindst hvert tredje år, når det drejer sig om beboelsesejendomme. ◄ Institutterne foretager en hyppigere overvågning, når der forekommer betydelige ændringer i markedsbetingelserne.
Ejendomsvurderingen skal revideres af en vurderingsmand, som har de nødvendige kvalifikationer, evner og erfaringer til at foretage en værdiansættelse og er uafhængig af kreditbevillingsprocessen, når institutterne råder over oplysninger, der tyder på, at ejendommens værdi kan være faldet betydeligt i forhold til markedsprisen. Ved lån, der overstiger 3 mio. EUR eller 5 % af et instituts kapitalgrundlag, skal ejendomsvurderingen revideres af en sådan vurderingsmand mindst hvert tredje år.
Institutterne kan anvende statistiske metoder til at overvåge den faste ejendoms værdi og til at identificere, hvilke faste ejendomme der har brug for en fornyet værdiansættelse.
Artikel 209
Krav til fordringer
Følgende krav til retssikkerhed skal være opfyldt:
Den juridiske mekanisme, som danner grundlag for sikkerheden over for et långivende institut, skal være solid og effektiv og sikre, at dette institut har entydig adkomst til sikkerheden, herunder adkomst til indtægterne fra salget af sikkerheden.
Institutterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde lokale krav vedrørende fuldbyrdelsen af interesserne i sikkerheden. Långivende institutter har et prioriteret krav i sikkerhed, selv om sådanne krav fortsat kan være omfattet af privilegerede kreditorers krav i henhold til lovgivningsmæssige bestemmelser.
Institutterne skal have foretaget en tilstrækkelig juridisk gennemgang, der bekræfter fuldbyrdelsen af aftalerne om sikkerhedsstillelse i alle relevante retsområder.
Institutterne skal dokumentere deres aftaler om sikkerhedsstillelse behørigt og have indført en klar og solid procedure for rettidig inddrivelse af sikkerheden.
Institutterne skal have indført procedurer til sikring af, at alle juridiske krav vedrørende låntagers misligholdelse samt rettidig inddrivelse af sikkerheden, overholdes.
Hvis låntager får økonomiske problemer eller misligholder aftalen, skal institutterne have juridisk bemyndigelse til at sælge eller overføre fordringerne til tredjemand uden låntagerens samtykke.
Følgende krav til risikostyringen skal være opfyldt:
Instituttet skal have en forsvarlig procedure med hensyn til at fastlægge kreditrisikoen i forbindelse med fordringerne. En sådan procedure skal omfatte analyser af låntagers forretning og branche samt de typer kunder, som den pågældende låntager foretager transaktioner med. Når instituttet benytter sine låntageres vurdering til at fastlægge kreditrisikoen ved kunderne, skal instituttet gennemgå låntagers kreditpraksis for at vurdere, hvorvidt den er forsvarlig og troværdig.
Forskellen mellem eksponeringens størrelse og fordringernes værdi skal afspejle alle relevante faktorer, herunder udgifterne til inddrivelse, koncentrationen inden for den samlede pulje af fordringer, som er pantsat af en enkelt låntager, samt den potentielle koncentrationsrisiko inden for instituttets samlede eksponeringer, som falder uden for den del, der styres ved hjælp af instituttets overordnede metode. Institutter skal løbende foretage overvågning, der er relevant i forhold til fordringerne. Desuden skal de regelmæssigt gennemgå overholdelsen af låneaftaler, miljørestriktioner og andre juridiske krav.
Fordringer, der pantsættes af en låntager, skal være diversificerede og må ikke være uretmæssigt forbundet med den pågældende låntager. Når der er tale om en konkret, positiv korrelation, skal institutterne tage hensyn til de dermed forbundne risici ved fastsættelsen af margener for den samlede pulje af fordringer under ét.
Institutterne anvender ikke fordringer fra enheder, der er tilknyttet låntager, herunder datterselskaber og ansatte, som anerkendt kreditrisikoafdækning.
Institutterne skal have en dokumenteret procedure for inddrivelse af forfaldne fordringer i nødsituationer. Institutterne skal have de krævede faciliteter til inddrivelsen, selv hvor de normalt vil overdrage inddrivelsen til låntager.
Artikel 210
Krav til andre former for fysisk sikkerhed
Andre former for fysisk sikkerhed end fast ejendom anerkendes som sikkerhed efter IRB-metoden, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Aftalen med instituttet om fysisk sikkerhedsstillelse skal have retskraft og kunne fuldbyrdes i alle relevante retsområder og give instituttet mulighed for at realisere sikkerhedens værdi inden for en rimelig tidsramme.
Med de tilladte prioriterede krav i henhold til artikel 209, stk. 2, litra b), som eneste undtagelse anerkendes kun første panteret eller behæftelser på sikkerheden som sikkerhed, og et institut skal have forrang til indtægterne fra sikkerheden frem for alle andre långivere.
Institutterne overvåger sikkerhedens værdi hyppigt og mindst én gang om året. Institutterne foretager en hyppigere overvågning, når der forekommer betydelige ændringer i markedsbetingelserne.
Låneaftalen skal indeholde detaljerede beskrivelser af sikkerheden samt detaljerede specifikationer af måden, hvorpå værdiansættelser skal foretages, samt deres hyppighed.
Institutterne skal klart dokumentere i de interne kreditpolitikker og -procedurer, som er tilgængelige for undersøgelse, de typer fysisk sikkerhed, som de accepterer, samt politikker og praksis vedrørende det relevante beløb for de enkelte typer sikkerhed i forhold til eksponeringen.
Institutternes kreditpolitikker med hensyn til transaktionsstrukturen skal omfatte følgende:
hensigtsmæssige krav til sikkerheden i forhold til eksponeringen
mulighed for hurtigt at realisere sikkerhedsstillelsen
mulighed for objektivt at fastsætte en pris eller en markedsværdi
den hyppighed, hvormed værdien hurtigt kan fastsættes, herunder en professionel vurdering eller værdiansættelse
volatiliteten eller en proxy for volatiliteten i værdien af sikkerheden
Ved værdiansættelse og fornyet værdiansættelse skal institutterne tage hensyn til, at sikkerheden eventuelt kan være blevet forringet eller forældet, og være særligt opmærksomme på virkninger, som kan være opstået på modebetonet eller datoafhængig sikkerhedsstillelse i tidens løb.
Institutterne skal have ret til at foretage fysisk inspektion af sikkerheden. De skal desuden have politikker og procedurer vedrørende udøvelsen af retten til fysisk inspektion.
Institutterne skal have indført procedurer til overvågning af, at det formuegode, der anvendes som sikkerhed, er tilstrækkeligt forsikret mod skader.
Artikel 211
Krav til behandling af lejede aktiver som sikkerhed
Institutterne anser eksponeringer, der udspringer af lejetransaktioner, for at være omfattet af sikkerhed i form af typen af det lejede formuegode, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Betingelserne i artikel 208 eller 210, alt efter hvad der er relevant, for anerkendelsen af den pågældende type lejede formuegode som sikkerhed er opfyldt.
Udlejer foretager en forsvarlig risikostyring med hensyn det lejede aktivs anvendelse, placering og alder den og planlagte varighed af dets anvendelse, herunder en passende overvågning af sikkerhedens værdi.
Udlejer har ejendomsret til aktivet og mulighed for rettidigt at udøve sine rettigheder som ejer.
Såfremt det ikke allerede er konstateret ved beregningen af LGD, er forskellen mellem værdien af det uamortiserede beløb og sikkerhedens markedsværdi ikke så stor, at kreditrisikoreduktionen for de lejede aktiver overdrives.
Artikel 212
Krav til andre former for finansieret kreditrisikoafdækning
For at være omfattet af metoden i henhold til artikel 232, stk. 1, skal indskud i kontanter eller kontantlignende instrumenter deponeret hos et tredjepartsinstitut opfylde alle følgende betingelser:
Låntagers fordring på tredjepartsinstitut pantsættes frit eller overføres til det långivende institut, og denne pantsætning eller overførsel har retskraft, kan fuldbyrdes i alle relevante retsområder og er betingelsesløs og uigenkaldelig.
Tredjepartsinstituttet underrettes om pantet eller overførslen.
Som et resultat af denne underretning kan tredjepartsinstituttet udelukkende foretage betalinger til det långivende institut eller til andre parter med det långivende instituts forudgående tilsagn.
Livsforsikringspolicer pantsat hos det långivende institut anerkendes som sikkerhed, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Livsforsikringspolicen pantsættes frit eller overføres til det långivende institut.
Det selskab, der udsteder livsforsikringen, underrettes om pantsætningen eller overførslen og kan som et resultat af denne underretning ikke udbetale forfaldne beløb i henhold til kontrakten uden det långivende instituts forudgående samtykke.
Det långivende institut har ret til at ophæve policen og modtage tilbagekøbsværdien i tilfælde af misligholdelse fra låntagers side.
Det långivende institut underrettes om policeindehaverens eventuelle manglende indbetalinger i henhold til policen.
Kreditrisikoafdækningen er gældende i hele lånets løbetid. Såfremt dette ikke er muligt, fordi forsikringsforholdet ophører, inden låneforholdet udløber, skal instituttet sikre, at det fra forsikringsaftalen hidrørende beløb tjener som sikkerhed for instituttet indtil udløbet af kreditaftalen.
Pantet eller overførslen har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante retsområder på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen.
Det selskab, der udbyder livsforsikringen, har fastsat tilbagekøbsværdien af forsikringen, som ikke kan nedskrives.
Tilbagekøbsværdien betales af det selskab, der udbyder livsforsikringen, efter anmodning og inden for en rimelig frist.
Der kan ikke anmodes om udbetaling af tilbagekøbsværdien uden instituttets forudgående samtykke.
Det selskab, der udbyder livsforsikringen, er omfattet af direktiv 2009/138/EF eller er omfattet af tilsyn af en kompetent myndighed i et tredjeland, der anvender tilsyns- og lovregler, der som minimum svarer til de regler, der anvendes i Unionen.
Artikel 213
Fælles krav til garantier og kreditderivater
Med forbehold af artikel 214, stk. 1, anerkendes kreditrisikoafdækning fra en garanti eller et kreditderivat som ufinansieret kreditrisikoafdækning, hvis alle følgende krav er opfyldt:
Kreditrisikoafdækningen er direkte.
Omfanget af kreditrisikoafdækningen er klart defineret og uomtvisteligt.
Kontrakten vedrørende kreditrisikoafdækningen indeholder ikke bestemmelser, hvis opfyldelse ligger uden for långivers direkte kontrol, og som:
vil give udbyderen mulighed for ensidigt at ophæve kreditrisikoafdækningen
vil øge de reelle omkostninger ved kreditrisikoafdækningen som følge af forringet kreditkvalitet for den afdækkede eksponering
kan forhindre, at udbyderen forpligtes til at foretage en udbetaling rettidigt, hvis den oprindelige låntager undlader at betale forfaldne beløb, eller når lejekontrakten er udløbet i forbindelse med anerkendelse af en garanteret restværdi i henhold til artikel 134, stk. 7, og artikel 166, stk. 4
kan give udbyderen mulighed for at afkorte kreditrisikoafdækningens løbetid.
Kontrakten vedrørende kreditrisikoafdækningen har retskraft og kan fuldbyrdes i alle relevante jurisdiktioner på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen.
Et institut skal have foretaget en tilstrækkelig juridisk gennemgang, der bekræfter fuldbyrdelsen af den ufinansierede kreditrisikoafdækning i alle relevante jurisdiktioner. Denne gennemgang skal foretages på ny, når det er nødvendigt for at sikre den fortsatte fuldbyrdelse.
Artikel 214
Regarantier fra staten og andre dele af den offentlige sektor
Institutterne kan behandle de eksponeringer, der er omhandlet i stk. 2, som værende afdækket af en garanti udstedt af de enheder, der er opført i det pågældende stykke, når alle følgende betingelser er opfyldt:
Regarantien dækker alle kreditrisikoelementer i fordringen.
Såvel den oprindelige garanti som regarantien opfylder kravene til garantier i artikel 213 og artikel 215, stk. 1, bortset fra at regarantien ikke behøver at være direkte.
Dækningen er forsvarlig, og der har ikke tidligere været eksempler på, at regarantiens dækning ikke reelt har været den samme som for en direkte garanti fra den pågældende enhed.
Behandlingen i stk. 1 finder anvendelse på eksponeringer, der er afdækket af en garanti, som har en regaranti fra en af følgende enheder:
en centralregering eller centralbank
en regional eller lokal myndighed
en offentlig enhed, såfremt fordringer på denne behandles som fordringer på centralregeringen efter artikel 116, stk. 4
en multilateral udviklingsbank eller en international organisation, for hvilken der tillægges en 0 % risikovægtning i henhold til henholdsvis artikel 117, stk. 2, og artikel 118
en offentlig enhed, såfremt fordringer på denne behandles efter artikel 116, stk. 1 og 2.
Artikel 215
Supplerende krav til garantier
Garantier anerkendes som ufinansieret kreditrisikoafdækning, hvis alle betingelserne i artikel 213 og alle følgende krav er opfyldt:
Hvis modparten misligholder aftalen eller undlader at betale, har det långivende institut ret til i tide at retsforfølge garantistilleren for alle skyldige beløb under fordringen, for hvilken der er stillet sikkerhed, og garantistillerens betaling må ikke være betinget af, at det långivende institut først er nødt til at retsforfølge låntageren.
I tilfælde af ufinansieret kreditafdækning for realkreditlån skal kravene i artikel 213, stk. 1, litra c), nr. iii), og i første afsnit i nærværende litra blot opfyldes inden for en periode på 24 måneder
Garantien er en udtrykkeligt dokumenteret forpligtelse, som garantistilleren påtager sig.
En af følgende betingelser er opfyldt:
Sikkerhedsstillelsen dækker alle de typer betalinger, som låntageren forventes at foretage i forbindelse med fordringen.
Når visse typer betalinger er undtaget fra garantien, har det långivende institut tilpasset værdien af garantien, så den afspejler den begrænsede dækning.
For så vidt angår garantier, som ydes i forbindelse med gensidige garantiordninger, eller som udstedes eller regaranteres af de enheder, der er opstillet i artikel 214, stk. 2, anses kravene i stk. 1, litra a) i nærværende artikel, for at være opfyldt, når en af følgende betingelser er opfyldt:
Det långivende institut har ret til en rettidig foreløbig betaling fra garantistilleren, som opfylder følgende to betingelser:
Den beregnes som et rimeligt skøn over tabet, herunder tab, der skyldes manglende betaling af renter og andre typer betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, og som det långivende institut forventeligt vil blive påført.
Den står i forhold til garantidækningen.
Det långivende institut kan til de kompetente myndigheders tilfredshed godtgøre, at virkningerne af garantien, der også omfatter tab som følge af manglende betaling af renter og andre typer betalinger, som låntager er forpligtet til at foretage, berettiger til en sådan behandling.
Artikel 216
Supplerende krav til kreditderivater
Kreditderivater anerkendes som ufinansieret kreditrisikoafdækning, hvis alle betingelserne i artikel 213 og alle følgende krav er opfyldt:
kreditbegivenhederne, som er angivet i kreditderivatkontrakten, omfatter:
manglende betaling af skyldige beløb i henhold til betingelserne for den underliggende gældsforpligtelse, som er gældende på tidspunktet for den manglende betaling, med en henstandsperiode, der svarer til eller er kortere end henstandsperioden for den underliggende gældsforpligtelse
låntagerens konkurs, insolvens eller manglende evne til at betale sin gæld eller låntagerens manglende evne til at betale sin gæld, efterhånden som denne forfalder, eller låntagerens skriftlige indrømmelse af dette og tilsvarende begivenheder
omlægning af den underliggende gældsforpligtelse, herunder eftergivelse eller udsættelse af betalingen af hovedstolen, renter eller gebyrer, som fører til en kreditbegivenhed
ved kreditderivater med mulighed for kontante indbetalinger:
institutterne har indført en forsvarlig værdiansættelsesprocedure, således at der kan foretages pålidelige estimater af tabet
der er tale om en klart angivet periode for værdiansættelser af den underliggende gældsforpligtelse efter kreditbegivenheden
hvis det kræves, at køberen af kreditrisikoafdækning har ret til og mulighed for at overføre den underliggende gældsforpligtelse til udbyderen, skal det af betingelserne for den underliggende gældsforpligtelse fremgå, at det krævede samtykke til en sådan overførsel ikke må tilbageholdes unødigt
identiteten af de parter, der har ansvaret for at fastslå, hvorvidt kreditbegivenheden er indtruffet, defineres entydigt
fastlæggelsen af kreditbegivenheden er ikke udbyderens eneansvar
køberen af kreditrisikoafdækningen har ret til eller mulighed for at underrette udbyderen af kreditrisikoafdækningen om, at en kreditbegivenhed er indtruffet.
Når kreditbegivenhederne ikke omfatter omlægning af den underliggende gældsforpligtelse som beskrevet i litra a), nr. iii), kan kreditrisikoafdækningen alligevel anerkendes på betingelse af, at der foretages en nedskrivning af værdien som angivet i artikel 233, stk. 2.
Der tillades kun manglende match mellem den underliggende gældsforpligtelse og referenceforpligtelsen under kreditderivatet eller mellem den underliggende gældsforpligtelse og den forpligtelse, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, hvis følgende to betingelser er opfyldt:
referenceforpligtelsen eller den forpligtelse, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, er sidestillet med eller underordnet den underliggende gældsforpligtelse
den underliggende gældsforpligtelse og referenceforpligtelsen eller den forpligtelse, der benyttes til at afgøre, hvorvidt en kreditbegivenhed er indtruffet, alt efter hvad der er relevant, har samme låntager, og der forefindes retsgyldige klausuler vedrørende "cross-default" eller "cross-acceleration".
Artikel 217
Betingelserne for at anvende fremgangsmåden i artikel 153, stk. 3
Anvendelse af fremgangsmåden i artikel 153, stk. 3, kræver, at den kreditrisikoafdækning, der hidrører fra en garanti eller et kreditderivat, opfylder følgende betingelser:
Den underliggende gældsforpligtelse er mod en af følgende eksponeringer:
en erhvervseksponering som defineret i artikel 147, dog ikke med forsikrings- eller genforsikringsselskaber
en eksponering mod en regional eller lokal myndighed eller en offentlig enhed, som ikke behandles som en eksponering mod en centralregering eller en centralbank i henhold til artikel 147
en eksponering mod en SMV, der er klassificeret som en detaileksponering i overensstemmelse med artikel 147, stk. 5
De underliggende låntagere er ikke medlemmer af samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen.
Eksponeringen er afdækket af et af følgende instrumenter:
ufinansierede "single-name"-kreditderivater eller "single-name"-garantier
"first-to-default"-kurveprodukter
"nth-to-default"-kurveprodukter
Kreditrisikoafdækningen opfylder de relevante krav i artikel 213, 215 og 216.
Den risikovægt, som eksponeringen tillægges før anvendelsen af fremgangsmåden i artikel 153, stk. 3, er ikke allerede indregnet i et aspekt af kreditrisikoafdækningen.
Et institut har ret til og kan forvente, at udbyderen af kreditrisikoafdækningen betaler, uden at det skal anlægge retssag mod modparten for at opnå betaling. Instituttet skal så vidt muligt tage skridt til at sikre sig, at udbyderen af kreditrisikoafdækning er villig til at betale med det samme, hvis en kreditbegivenhed indtræffer.
Den erhvervede kreditrisikoafdækning dækker alle kredittab på den afdækkede del af en eksponering, som skyldes indtræden af de kreditbegivenheder, der er specificeret i kontrakten.
Hvis kreditrisikoafdækningens udbetalingsstruktur åbner mulighed for fysisk overdragelse af aktiver, skal der være klare retlige rammer for overdragelsen af lån, obligationer eller eventualforpligtelser.
Hvis et institut har til hensigt at overdrage en anden forpligtelse end den underliggende eksponering, skal det sørge for, at den forpligtelse, der skal overdrages, er tilstrækkelig likvid, således at instituttet har mulighed for at købe den med henblik på at overdrage den i overensstemmelse med kontrakten.
Vilkår og betingelser i aftaler om kreditrisikoafdækning skal bekræftes retligt og skriftligt af både udbyderen af kreditrisikoafdækningen og instituttet.
Institutterne skal have en procedure til at identificere for høj korrelation mellem kreditværdigheden hos en udbyder af kreditrisikoafdækning og låntageren i den underliggende eksponering, som følge af at deres resultater er afhængige af fælles faktorer, der ligger ud over den systematiske risikofaktor.
Såfremt der er foretaget afdækning af udvandingsrisici, må sælgeren af de erhvervede fordringer ikke være medlem af den samme koncern som udbyderen af kreditrisikoafdækningen.
Artikel 218
"Credit linked notes"
Investeringer i "credit linked notes" udstedt af det långivende institut kan behandles som kontant sikkerhed i forbindelse med beregning af virkningerne af finansieret kreditrisikoafdækning i overensstemmelse med denne underafdeling, forudsat at den "credit default swap", der er indbygget i den berørte "credit linked note", kan anerkendes som ufinansieret kreditrisikoafdækning. For at fastsætte, om den credit default swap, der er indbygget i den berørte credit linked note, kan anerkendes som ufinansieret kreditrisikoafdækning, kan instituttet betragte betingelsen i artikel 194, stk. 6, litra c), som opfyldt.
Artikel 219
Balanceført netting
Lån til og indskud hos det långivende institut, som er omfattet af balanceført netting, skal af dette institut behandles som kontant sikkerhed i forbindelse med beregning af virkningerne af finansieret kreditrisikoafdækning for de lån og indskud hos det långivende institut, som er omfattet af balanceført netting, der er denomineret i samme valuta.
Artikel 220
Brug af tilsynsmetoden eller metoden med egne estimater for volatilitetsjusteringer i forbindelse med rammeaftaler om netting
Ved brug af metoden med egne estimater gælder de samme betingelser og krav som for den udbyggede metode for finansielle sikkerheder.
For at kunne beregne E* skal institutter:
beregne nettopositionen for de enkelte grupper værdipapirer eller råvarer ved at trække beløbet i nr. ii) fra beløbet i nr. i):
den samlede værdi af en gruppe værdipapirer eller råvarer af den samme type, der udlånes, sælges eller stilles til rådighed i henhold til rammeaftalen om netting
den samlede værdi af en gruppe værdipapirer eller råvarer af den samme type, der lånes, købes eller modtages i henhold til rammeaftalen om netting
beregne nettopositionen for de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for rammeaftalen om netting ved at trække beløbet i nr. ii) fra beløbet i nr. i):
summen af den samlede værdi af værdipapirer i den pågældende valuta, som udlånes, sælges eller stilles til rådighed i henhold til rammeaftalen om netting, og kontantbeløbet i den pågældende valuta, som udlånes eller overføres i henhold til denne aftale
summen af den samlede værdi af værdipapirer i den pågældende valuta, som lånes, købes eller modtages i henhold til rammeaftalen om netting, og kontantbeløbet i den pågældende valuta, som lånes eller modtages i henhold til denne aftale
anvende den volatilitetsjustering, der er korrekt for en given gruppe værdipapirer eller for en kontantposition, på den absolutte værdi af den positive eller negative nettoposition for værdipapirer i den pågældende gruppe
anvende volatilitetsjusteringen for valutakursrisici (fx) på den positive eller negative nettoposition i de enkelte valutaer bortset fra afregningsvalutaen for den gældende rammeaftale om netting.
Institutterne beregner E* efter følgende formel:
hvor:
Ei |
= |
eksponeringsværdien for de enkelte eksponeringer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning, når institutterne beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer efter standardmetoden, eller når de beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden |
Ci |
= |
værdien af værdipapirer i de enkelte grupper eller råvarer af samme type, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hver enkelt eksponering i |
|
= |
nettopositionen (positiv eller negativ) i en given gruppe værdipapirer j |
|
= |
nettopositionen (positiv eller negativ) i en given valuta k bortset fra afregningsvalutaen for aftalen som beregnet under stk. 2, litra b) |
|
= |
den korrekte volatilitetsjustering for en bestemt gruppe værdipapirer j |
|
= |
volatilitetsjusteringen for valutakursrisici for valuta k. |
Artikel 221
Brug af metoden med interne modeller i forbindelse med rammeaftaler om netting
Institutter, som har fået tilladelse til at anvende en intern risikostyringsmodel i henhold til afsnit IV, kapitel 5, kan benytte metoden med interne modeller. Institutter, som ikke har fået en sådan tilladelse, kan dog ansøge de kompetente myndigheder om tilladelse til at benytte en metode med interne modeller med henblik på denne artikel.
De kompetente myndigheder giver kun et institut tilladelse til at benytte en metode med interne modeller, hvis de anser det for godtgjort, at instituttets system til styring af risici, der opstår i forbindelse med transaktioner omfattet af rammeaftalen om netting, er konceptuelt forsvarligt og implementeres med integritet, og at følgende kvalitative standarder er opfyldt:
Den interne risikomålingsmodel, der anvendes til beregning af den potentielle prisvolatilitet for transaktionerne, udgør en integreret del af instituttets daglige risikostyringsprocedure og udgør grundlaget for rapportering om risikoeksponering til instituttets øverste ledelse.
Instituttet skal have en risikokontrolenhed, der opfylder følgende krav:
Den er uafhængig af handelsafdelingerne og rapporterer direkte til den øverste ledelse.
Den har ansvaret for at udforme og implementere instituttets risikostyringssystem.
Den udarbejder og analyserer daglige rapporter om resultaterne fra risikomålingsmodellen samt om hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende afgrænsning af positioner.
De daglige rapporter fra risikokontrolenheden gennemgås på et ledelsesniveau med tilstrækkelige beføjelser til at foretage reduktioner af positioner og af den samlede risikoeksponering.
Instituttet råder over et tilstrækkeligt antal medarbejdere, der har erfaring i brugen af de avancerede modeller i risikokontrolenheden.
Instituttet har indført procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt interne politikker og kontroller vedrørende den overordnede brug af risikomålingssystemet.
Instituttets modeller har vist sig at være rimeligt nøjagtige til måling af risici, hvilket kan påvises ved kontrol af resultaterne ved hjælp af oplysninger for mindst ét år.
Instituttet gennemfører regelmæssigt et grundigt program med stresstest, og resultaterne af disse test gennemgås af den øverste ledelse og afspejles i de politikker og grænser, som denne fastsætter.
Instituttet foretager som led i sin interne revisionsprocedure en uafhængig gennemgang af sit risikomålingssystem. Denne gennemgang omfatter både handelsafdelingernes og den uafhængige risikokontrolenheds aktiviteter.
Instituttet foretager mindst én gang årligt en gennemgang af sit risikostyringssystem.
Den interne model opfylder de krav, der er fastsat i artikel 292, stk. 8 og 9, og i artikel 294.
Instituttet må benytte empiriske korrelationer inden for risikokategorier og på tværs af risikokategorier, hvis instituttets system til måling af korrelationer er forsvarligt og implementeres med integritet.
Institutter, der anvender metoden med interne modeller, beregner E* ved hjælp af følgende formel:
hvor:
Ei |
= |
eksponeringsværdien for de enkelte eksponeringer i henhold til aftalen, som ville være gældende, hvis der ikke var anvendt kreditrisikoafdækning, når institutterne beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer efter standardmetoden, eller når de beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden |
Ci |
= |
værdien af værdipapirer, som lånes, købes eller modtages, eller kontanter, som lånes eller modtages, i forbindelse med hvert enkelt af sådanne eksponeringer i. |
Ved beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer ved hjælp af interne modeller skal institutterne benytte resultatet af modellen fra den foregående arbejdsdag.
Beregningen af de potentielle ændringer i den værdi, der er omhandlet i stk. 6, skal udføres i henhold til følgende standarder:
Den foretages mindst én gang om dagen.
Den baseres på et 99-percentil ensidigt konfidensinterval.
Den baseres på en likvidationsperiode på femdages ækvivalent, undtagen ved andre transaktioner end genkøbstransaktioner i værdipapirer eller ind- eller udlånstransaktioner i værdipapirer, hvor der benyttes en likvidationsperiode på tidages ækvivalent.
Den baseres på en effektiv historisk observationsperiode på mindst ét år, undtagen når en kortere observationsperiode kan begrundes med en betydelig stigning i prisvolatiliteten.
De data, der anvendes ved beregningen, opdateres hver tredje måned.
Hvis et institut har en genkøbstransaktion, en transaktion vedrørende ind- eller udlån af værdipapirer eller råvarer og et margenlån eller en lignende transaktion eller nettinggruppe, som opfylder kriterierne i artikel 285, stk. 3 og 4, skal den mindste ihændehaverperiode afpasses efter den risikoperiode, margenaftalen dækker, og som ville gælde i henhold til bestemmelserne i nævnte stykker, i kombination med artikel 285, stk. 5.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for at præcisere følgende:
hvad der udgør en immateriel portefølje med henblik på stk. 3
kriterierne for fastlæggelse af, om en intern model er pålidelig og gennemført med integritet med henblik på stk. 4 og 5 og rammeaftaler om netting.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2015.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 222
Den enkle metode for finansielle sikkerheder
Risikovægten af den del, der er omfattet af sikkerheden, skal være på mindst 20 %, bortset fra de i stk. 4-6 omtalte tilfælde. Institutterne anvender på den resterende del af eksponeringsværdien en risikovægt svarende til den, som de ville tillægge for en ikkesikret eksponering mod modparten i henhold til kapitel 2.
Institutterne tillægger en risikovægt på 10 % på den sikrede del af eksponeringen ved transaktioner, der er sikret med gældsinstrumenter udstedt af centralregeringer eller centralbanker, som er tillagt en risikovægt på 0 % i henhold til kapitel 2.
I forbindelse med andre transaktioner end dem, der er omhandlet i stk. 4 og 5, kan institutterne tillægge en risikovægt på 0 %, når eksponeringen og sikkerheden er denomineret i samme valuta, og en af følgende betingelser er opfyldt:
Sikkerheden er deponerede kontanter eller et kontantlignende instrument.
Sikkerheden har form af gældsinstrumenter udstedt af centralregeringer eller centralbanker, der er tillagt en risikovægt på 0 %, i henhold til artikel 114, og hvor markedsværdien nedsættes med 20 %.
Med henblik på stk. 5 og 6 omfatter betegnelsen gældsinstrumenter udstedt af centralregeringer eller centralbanker følgende:
gældsinstrumenter, som er udstedt af regionale eller lokale myndigheder, og som behandles som eksponeringer mod centralregeringen i det pågældende land i henhold til artikel 115
gældsinstrumenter, som er udstedt af multilaterale udviklingsbanker, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 117, stk. 2
gældsinstrumenter, som er udstedt af internationale organisationer, der tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 118
gældsinstrumenter, der er udstedt af offentlige enheder, og som behandles som eksponeringer mod centralregeringen i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4.
Artikel 223
Den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
Hvis sikkerheden er denomineret i en anden valuta end den underliggende eksponering, skal institutterne anvende en supplerende justering, der afspejler kursvolatiliteten, ud over den relevante volatilitetsjustering for sikkerheden i henhold til artikel 224-227.
Ved transaktioner i OTC-derivater, der er omfattet af nettingaftaler, som er anerkendt af de kompetente myndigheder i henhold til kapitel 6, skal institutterne foretage en volatilitetsjustering, der afspejler valutavolatiliteten, når der foreligger manglende match mellem den valuta, som sikkerheden er denomineret i, og afregningsvalutaen. Selv i de tilfælde, hvor der anvendes flere valutaer til de transaktioner, der er omfattet af nettingaftalen, anvender institutterne en enkelt volatilitetsjustering.
Institutterne beregner den relevante volatilitetsjusterede værdi af sikkerheden (CVA) som følger:
hvor:
C |
= |
værdien af sikkerheden |
HC |
= |
den relevante volatilitetsjustering for sikkerheden som beregnet i henhold til artikel 224 og 227 |
Hfx |
= |
den relevante volatilitetsjustering for den manglende valutamatch som beregnet i henhold til artikel 224 og 227. |
Institutterne anvender formlen i dette stykke ved beregning af den volatilitetsjusterede værdi af sikkerheden for alle transaktioner undtagen transaktioner, der er omfattet af anerkendte rammeaftaler om netting, for hvilke bestemmelserne i artikel 220 og 221 finder anvendelse.
Institutterne beregner den relevante volatilitetsjusterede værdi af eksponeringen (EVA) som følger:
hvor:
E |
= |
eksponeringsværdien i henhold til henholdsvis kapitel 2 eller kapitel 3, hvis eksponeringen ikke var sikret |
HE |
= |
den relevante volatilitetsjustering for eksponeringen som beregnet i henhold til artikel 224 og 227. |
For transaktioner i OTC-derivater beregner institutter, som anvender den metode, der er omhandlet i kapitel 6, afdeling 6, EVA som følger:
Med henblik på beregningen af E i stk. 3 gælder følgende:
For institutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer i henhold til standardmetoden, fastsættes eksponeringsværdien af ikkebalanceførte poster opført i bilag I til 100 % af nævnte posters værdi frem for den eksponeringsværdi, der fremgår af artikel 111, stk. 1.
For institutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer i henhold til IRB-metoden, beregner de eksponeringsværdien af de poster, der er opført i artikel 166, stk. 8, 9 og 10, ved at anvende en konverteringsfaktor på 100 % og ikke de konverteringsfaktorer eller procentsatser, der er anført i de pågældende stykker.
Institutterne beregner den fuldt justerede eksponeringsværdi (E*) under hensyntagen til såvel volatiliteten som de risikobegrænsende virkninger af sikkerheden som følger:
hvor:
EVA |
= |
den volatilitetsjusterede værdi af eksponeringen som beregnet i stk. 3 |
CVAM |
= |
CVA med yderligere justering for manglende løbetidsmatch i henhold til bestemmelserne i afdeling 5. |
For transaktioner i OTC-derivater skal institutter, som anvender de metoder, der er omhandlet i kapitel 6, afdeling 3, 4 og 5, tage hensyn til de risikobegrænsende virkninger af sikkerheden i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i kapitel 6, afdeling 3, 4 og 5.
Et institut kan vælge at benytte tilsynsmetoden til beregning af volatilitetsjusteringer eller metoden med egne estimater, uanset om det har valgt standardmetoden eller IRB-metoden til beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer.
Men hvis et institut anvender metoden med egne estimater, skal det gøre det for hele rækken af instrumenttyper, undtagen immaterielle porteføljer, hvor det kan benytte tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer.
Når sikkerheden består af en række anerkendte elementer, beregner institutterne volatilitetsjusteringen (H) som følger:
hvor:
ai |
= |
værdien af et anerkendt element i forhold til sikkerhedens samlede værdi |
Hiægte på grundlag af en ekstern kreditvurdering foretaget af et udpeget ECAI, jf. tabel 1. For en modpart, for hvilken der ikke foreligger en kreditvurdering foretaget af et udpeget EC |
= |
den gældende volatilitetsjustering for det anerkendte element i. |
Artikel 224
Tilsynsbaseret volatilitetsjustering i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
De volatilitetsjusteringer, som institutterne skal anvende efter tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer under forudsætning af daglige værdiansættelser, er angivet i tabel 1-4 i dette stykke.
VOLATILITETSJUSTERINGER
Tabel 1
Kreditkvalitets-trin, som kreditvurderingen af gældsinstrumentet er henført til |
Restløbetid |
Volatilitetsjusteringer for gældsinstrumenter udstedt af de i artikel 197, stk. 1, litra b), beskrevne enheder |
Volatilitetsjusteringer for gældsinstrumenter udstedt af de i artikel 197, stk. 1, litra c) og d), beskrevne enheder |
Volatilitetsjusteringer for securitiseringspositioner og opfyldelse af kriterierne i artikel 197, stk. 1, litra h) |
||||||
|
|
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
1 |
≤ 1 år |
0,707 |
0,5 |
0,354 |
1,414 |
1 |
0,707 |
2,829 |
2 |
1,414 |
|
>1 ≤ 5 år |
2,828 |
2 |
1,414 |
5,657 |
4 |
2,828 |
11,314 |
8 |
5,657 |
|
> 5 år |
5,657 |
4 |
2,828 |
11,314 |
8 |
5,657 |
22,628 |
16 |
11,313 |
2-3 |
≤ 1 år |
1,414 |
1 |
0,707 |
2,828 |
2 |
1,414 |
5,657 |
4 |
2,828 |
|
>1 ≤ 5 år |
4,243 |
3 |
2,121 |
8,485 |
6 |
4,243 |
16,971 |
12 |
8,485 |
|
> 5 år |
8,485 |
6 |
4,243 |
16,971 |
12 |
8,485 |
33,942 |
24 |
16,970 |
4 |
≤ 1 år |
21,213 |
15 |
10,607 |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
|
>1 ≤ 5 år |
21,213 |
15 |
10,607 |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
|
> 5 år |
21,213 |
15 |
10,607 |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
ITR |
Tabel 2
Kreditkvalitetstrin, som kreditvurderingen af et gældinstrument med kort løbetid er henført til |
Volatilitetsjusteringer for gældsinstrumenter udstedt af de i artikel 197, stk. 1, litra b), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid |
Volatilitetsjusteringer for gældsinstrumenter udstedt af de i artikel 197, stk. 1, litra c) og d), beskrevne enheder med kreditvurderinger med kort løbetid |
Volatilitetsjusteringer for securitiseringspositioner og opfyldelse af kriterierne i artikel 197, stk. 1, litra h) |
||||||
|
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
1 |
0,707 |
0,5 |
0,354 |
1,414 |
1 |
0,707 |
2,829 |
2 |
1,414 |
2-3 |
1,414 |
1 |
0,707 |
2,828 |
2 |
1,414 |
5,657 |
4 |
2,828 |
Tabel 3
Andre typer sikkerheder eller eksponeringer
|
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
Aktier mv. i hovedindekser, konvertible obligationer i hovedindekser |
21,213 |
15 |
10,607 |
Andre aktier mv. eller konvertible obligationer noteret på en anerkendt børs |
35,355 |
25 |
17,678 |
Kontanter |
0 |
0 |
0 |
Guld |
21,213 |
15 |
10,607 |
Tabel 4
Volatilitetsjustering for manglende valutamatch
20-dages likvidationsperiode (%) |
10-dages likvidationsperiode (%) |
5-dages likvidationsperiode (%) |
11,314 |
8 |
5,657 |
Ved beregningen af volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med stk. 1 gælder følgende betingelser:
For sikrede udlånstransaktioner er likvidationsperioden 20 arbejdsdage.
For genkøbstransaktioner, undtagen transaktioner, der omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomst til råvarer, samt transaktioner vedrørende ind- eller udlån af værdipapirer er likvidationsperioden 5 arbejdsdage.
For andre kapitalmarkedstransaktioner er likvidationsperioden 10 arbejdsdage,
Hvis et institut har en transaktion eller nettinggruppe, som opfylder kriterierne i artikel 285, stk. 2, 3 og 4, skal den mindste ihændehaverperiode afpasses efter den risikoperiode, margenaftalen dækker, og som ville gælde i henhold til bestemmelserne i disse stykker.
Ved fastsættelse af det kreditkvalitetstrin, som en kreditvurdering af gældsinstrumentet henføres til, jf. første afsnit, finder artikel 197, stk. 7, også anvendelse,
Hvis de aktiver, fonden har investeret i, ikke er instituttet bekendt, er volatilitetsjusteringen den højeste volatilitetsjustering, der ville være gældende for ethvert aktiv, som fonden har ret til at investere i.
Artikel 225
Egne estimater af volatilitetsjusteringer i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
For gældsinstrumenter, der har en kreditvurdering fra et ECAI svarende til "investment grade" eller bedre, kan institutter beregne et volatilitetsestimat for hver enkelt kategori af instrument
For gældsinstrumenter, der har en kreditvurdering fra et ECAI svarende til under "investment grade", samt for andre anerkendte sikkerheder beregner institutter volatilitetsjusteringer for de enkelte papirer.
Institutter, der benytter metoden med egne estimater, vurderer volatiliteten for sikkerheden eller som følge af manglende valutamatch uden hensyntagen til eventuelle sammenhænge mellem den usikrede eksponering, sikkerheden eller valutakurser,
Ved fastlæggelsen af de relevante kategorier skal institutterne tage hensyn til typen af udsteder af instrumenterne, den eksterne kreditvurdering af instrumenterne, restløbetiden og deres modificerede varighed, Volatilitetsestimaterne skal være repræsentative for de instrumenter, som et institut har medtaget inden for den pågældende kategori,
Beregningen af volatilitetsjusteringerne skal opfylde følgende kriterier:
Institutterne baserer beregningen på et 99-percentil, ensidigt konfidensinterval.
Institutterne baserer beregningen på følgende likvidationsperioder:
20 arbejdsdage for sikrede udlånstransaktioner
5 arbejdsdage for genkøbstransaktioner, undtagen transaktioner, der omfatter overførsel af råvarer eller garanterede rettigheder vedrørende adkomst til råvarer, samt transaktioner vedrørende ind- eller udlån af værdipapirer
10 arbejdsdage for andre kapitalmarkedstransaktioner
Institutterne kan bruge tal for volatilitetsjusteringen, der beregnes i henhold til kortere eller længere likvidationsperioder, og som skaleres op eller ned til den likvidationsperiode, der er angivet i litra b) for den pågældende transaktionstype, ved hjælp af kvadratroden på tiden:
hvor:
TM |
= |
den relevante likvidationsperiode |
HM |
= |
volatilitetsjusteringen baseret på likvidationsperioden TM |
HN |
= |
volatilitetsjusteringen baseret på likvidationsperioden TN |
Institutterne skal tage højde for manglende likviditet for aktiver af lavere kvalitet. De regulerer likvidationsperioden i opadgående retning, når der er tvivl om sikkerhedens likviditet. De skal også identificere tilfælde, hvor historiske data kan føre til en undervurdering af den potentielle volatilitet. Sådanne tilfælde skal håndteres ved hjælp af et stressscenario.
Den historiske observationsperiode, som institutterne anvender til beregning af volatilitetsjusteringer, skal mindst være på ét år, For institutter, der bruger en vægtningsmetode eller andre metoder på den historiske observationsperiode, skal den effektive observationsperiode være på mindst ét år, De kompetente myndigheder kan også kræve, at et institut beregner sine volatilitetsjusteringer på baggrund af en kortere observationsperiode, hvis de kompetente myndigheder skønner, at dette kan begrundes med en kraftig stigning i prisvolatiliteten.
Institutterne skal ajourføre deres data og beregne volatilitetsjusteringer mindst én gang hver tredje måned, De skal også foretage en fornyet vurdering af deres datasæt, når der forekommer betydelige ændringer i markedspriserne.
Estimater af volatilitetsjusteringer skal opfylde alle følgende kvalitative kriterier:
Instituttet skal bruge volatilitetsestimaterne i den daglige risikostyring, herunder i forhold til sin interne grænse for eksponeringer.
Hvis likvidationsperioden, som et institut bruger i sin daglige risikostyring, er længere end angivet i denne afdeling for den pågældende transaktionstype, skal instituttet skalere sine volatilitetsjusteringer op ved hjælp af formlen med kvadratroden på tiden som beskrevet i stk. 2, litra c).
Instituttet skal have indført procedurer for overvågning og sikring af overholdelsen af et dokumenteret sæt politikker og kontroller til brug i sit system til estimater af volatilitetsjusteringer samt for integration af sådanne estimater i sin risikostyringsproces.
Der skal regelmæssigt foretages en uafhængig gennemgang af instituttets system for estimering af volatilitetsjusteringer i forbindelse med instituttets egen interne revisionsprocedure. Der skal foretages en revision af det samlede system for estimering af volatilitetsjusteringer og integration af disse justeringer i instituttets risikostyringsproces mindst én gang om året. Undersøgelsen skal mindst omfatte følgende:
integration af de estimerede volatilitetsjusteringer i den daglige risikostyring
validering af eventuelle væsentlige ændringer i proceduren for estimering af volatilitetsjusteringer
kontrol af konsekvensen, rettidigheden og troværdigheden af datakilder, der benyttes inden for systemet til estimering af volatilitetsjusteringer, herunder sådanne datakilders uafhængighed
nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten.
Artikel 226
Opskalering af volatilitetsjusteringer i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
De volatilitetsjusteringer, der beskrives i artikel 224, er de volatilitetsjusteringer, et institut skal bruge, når der anvendes daglige værdiansættelser. Når et institut anvender sine egne estimater af volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med artikel 225, skal disse i første omgang beregnes på grundlag af den daglige værdiansættelse. Hvis værdiansættelsen sker mindre hyppigt end daglig, skal institutterne anvende større volatilitetsjusteringer. Institutterne beregner dem ved at opskalere den daglige værdiansættelse af volatilitetsjusteringerne ved hjælp af følgende formel for kvadratroden af tiden:
hvor:
H |
= |
den volatilitetsjustering, der skal anvendes |
HM |
= |
volatilitetsjusteringen, når der anvendes daglig værdiansættelse |
NR |
= |
det faktiske antal arbejdsdage mellem værdiansættelserne |
TM |
= |
likvidationsperioden for den pågældende transaktionstype. |
Artikel 227
Betingelser for anvendelse af en volatilitetsjustering på 0 % i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
Institutter kan anvende en volatilitetsjustering på 0 %, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
Såvel eksponeringen som sikkerheden er kontanter eller gældsinstrumenter udstedt af centralregeringer eller centralbanker i den i artikel 197, stk. 1, litra b), anvendte betydning og anerkendt til en risikovægtning på 0 % i henhold til kapitel 2.
Eksponeringen og sikkerheden er i samme valuta.
Enten er transaktionens løbetid højst en dag, eller også er både eksponeringen og sikkerheden genstand for daglig værdiansættelse til markedsværdi eller daglig fastsættelse af margen.
Tidsrummet mellem den seneste værdiansættelse til markedsværdi før modpartens manglende fastsættelse af margen og realiseringen af sikkerheden er højst fire arbejdsdage.
Transaktionen afregnes i et anerkendt afregningssystem for den pågældende transaktionstype.
Dokumentationen for aftalen eller transaktionen er en standardmarkedsdokumentation for genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende ind- eller udlån af værdipapirer for de pågældende værdipapirer.
Transaktionen er omfattet af dokumentation, hvori det angives, at hvis modparten undlader at opfylde en forpligtelse til at aflevere kontanter eller værdipapirer eller til at fastsætte margenen eller på anden måde misligholder aftalen, kan transaktionen afsluttes med øjeblikkelig virkning.
Modparten betragtes som en central markedsaktør af de kompetente myndigheder.
De centrale markedsaktører, der er omhandlet i stk. 2, litra h), omfatter følgende enheder:
de i artikel 197, stk. 1, litra b), nævnte enheder, mod hvilke eksponeringer tillægges en risikovægt på 0 % i henhold til kapitel 2
institutter
investeringsselskaber
andre finansielle virksomheder som omhandlet i artikel 13, nr. 25), litra b) og d) i direktiv 2009/138/EF, mod hvilke eksponeringer tillægges en risikovægt på 20 % i henhold til standardmetoden, eller som, når der er tale om institutter, der beregner størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden, ikke har en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI, og som vurderes internt af instituttet
regulerede CIU'er, der er underlagt kapitalkrav eller gearingskrav
regulerede pensionsfonde
anerkendte clearingorganisationer.
Artikel 228
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab i forbindelse med den udbyggede metode for finansielle sikkerheder
Ved IRB-metoden anvender institutterne det faktiske LGD (LGD*) som LGD med henblik på kapitel 3. Institutterne beregner LGD* som følger:
hvor:
LGD |
= |
tabet givet misligholdelse, der ville finde anvendelse på en eksponering i henhold til kapitel 3, hvis eksponeringen ikke var sikret |
E |
= |
eksponeringsværdien i overensstemmelse med artikel 223, stk. 3 |
E* |
= |
den fuldt justerede eksponeringsværdi i overensstemmelse med artikel 223, stk. 5. |
Artikel 229
Værdiansættelsesprincipper for andre anerkendte sikkerheder efter IRB-metoden
►C2 I de medlemsstater, der har fastsat stramme kriterier for vurderingen af belåningsværdien i lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, kan den faste ejendom i stedet være vurderet ◄ til belåningsværdien eller derunder af en uafhængig vurderingsmand. Institutterne stiller krav om, at den uafhængige vurderingsmand ved vurderingen af belåningsværdien ikke må tage hensyn til spekulative elementer og skal dokumentere nævnte værdi på en gennemsigtig og klar måde.
Værdien af sikkerheden er markedsværdien eller belåningsværdien, for hvilken der er foretaget en nedskrivning for at afspejle ►C2 resultaterne af den overvågning, der kræves i henhold til artikel 208, stk. 3, samt for at tage hensyn til eventuelle foranstående krav på den faste ejendom. ◄
Artikel 230
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab for andre anerkendte sikkerheder efter IRB-metoden
Når forholdet mellem sikkerhedens værdi (C) og eksponeringens værdi (E) ligger under det krævede minimumsniveau for sikkerheden for eksponeringen (C*) som angivet i tabel 5, er LGD* lig med LGD som fastsat i kapitel 3 for usikrede eksponeringer med modparten. I denne forbindelse beregner institutterne eksponeringsværdien af de poster, der er opført i artikel 166, stk. 8, 9 og 10, ved at anvende en konverteringsfaktor eller en procentsats på 100 % og ikke de konverteringsfaktorer eller procentsatser, der er anført i de pågældende stykker.
Når forholdet mellem sikkerhedens værdi og eksponeringens værdi overstiger et andet og højere tærskelniveau på C** som angivet i tabel 5, er LGD* det i tabel 5 fastsatte.
Når det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** ikke er nået for eksponeringen som helhed, skal institutterne betragte eksponeringen som to eksponeringer – en, der svarer til den del, for hvilken det krævede niveau for sikkerhedsstillelse C** er nået, og en, der svarer til resten.
Det relevante LGD* samt de krævede sikkerhedsstillelsesniveauer for den sikrede del af eksponeringerne er angivet i tabel 5 nedenfor.
Tabel 5
Minimums-LGD for de sikrede dele af eksponeringerne
|
LGD* for privilegerede eksponeringer |
LGD* for efterstillede eksponeringer |
Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for eksponeringen (C*) |
Krævet minimalt sikkerhedsstillelsesniveau for eksponeringen (C**) |
Fordringer |
35 % |
65 % |
0 % |
125 % |
►C2 beboelsesejendomme/erhvervsejendomme ◄ |
35 % |
65 % |
30 % |
140 % |
Anden sikkerhed |
40 % |
70 % |
30 % |
140 % |
Artikel 231
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab ved blandede puljer af sikkerhed
Institutterne beregner værdien af LGD*, som de skal anvende som LGD med henblik på kapitel 3, i overensstemmelse med stk. 2 og 3, forudsat at følgende to betingelser er opfyldt:
Institutterne anvender IRB-metoden til at beregne størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab.
Eksponeringen sikres med både finansiel sikkerhed og andre anerkendte former for sikkerhed.
Artikel 232
Andre former for finansieret kreditrisikoafdækning
Hvis betingelserne i artikel 212, stk. 2, er opfyldt, skal institutterne behandle den del af eksponeringen, der er sikret ved den aktuelle tilbagekøbsværdi af livsforsikringspolicer pantsat hos det långivende institut, på følgende måde:
Hvis eksponeringen er omfattet af standardmetoden, skal den risikovægtes ved brug af de risikovægte, der er omhandlet i stk. 3.
Hvis eksponeringen er omfattet af IRB-metoden, men ikke af instituttets egne LDG-estimater, skal der fastsættes et LGD på 40 %.
I tilfælde af manglende valutamatch nedsætter institutterne den aktuelle tilbagekøbsværdi i henhold til artikel 233, stk. 3, så værdien af kreditrisikoafdækningen er den aktuelle tilbagekøbsværdi af livsforsikringspolicen.
Med henblik på stk. 2, litra a), tillægger institutterne følgende risikovægtninger på grundlag af den risikovægt, der tillægges privilegerede usikrede eksponeringer mod det selskab, der udbyder livsforsikringen:
en risikovægtning på 20 %, hvis de privilegerede usikrede eksponeringer mod det selskab, der udbyder livsforsikringen, er tillagt en risikovægtning på 20 %
en risikovægtning på 35 %, hvis de privilegerede usikrede eksponeringer mod det selskab, der udbyder livsforsikringen, er tillagt en risikovægtning på 50 %
en risikovægtning på 70 %, hvis de privilegerede usikrede eksponeringer mod det selskab, der udbyder livsforsikringen, er tillagt en risikovægtning på 100 %
en risikovægtning på 150 %, hvis de privilegerede usikrede eksponeringer mod det selskab, der udbyder livsforsikringen, er tillagt en risikovægtning på 150 %.
Institutterne kan behandle instrumenter genkøbt på anmodning, der er anerkendt i henhold til artikel 200, litra c), som en garanti stillet af det udstedende institut. Værdien af den anerkendte kreditrisikoafdækning fastsættes som følger:
Når instrumentet bliver genkøbt til nominel værdi, er værdien af dækningen dette beløb.
Når instrumentet bliver genkøbt til markedsprisen, er værdien af dækningen instrumentets værdi vurderet på samme måde som de gældsinstrumenter, der opfylder betingelserne i artikel 197, stk. 4.
Artikel 233
Værdiansættelse
Ved kreditderivater, der ikke som kreditbegivenhed har medtaget en omlægning af den underliggende fordring, herunder eftergivelse eller udskydelse af tilbagebetaling af hovedstol, renter eller gebyrer, der fører til en kreditbegivenhed, gælder følgende:
Hvis det beløb, udbyderen har garanteret at ville udbetale, ikke er højere end eksponeringens værdi, skal institutter reducere værdien af kreditrisikoafdækningen som beregnet i henhold til stk. 1 med 40 %.
Hvis det beløb, udbyderen har garanteret at ville udbetale, er højere end eksponeringens værdi, skal værdien af kreditrisikoafdækningen ikke være højere end 60 % af eksponeringens værdi.
Når den ufinansierede kreditrisikoafdækning er denomineret i en anden valuta end den valuta, hvori eksponeringen er denomineret, reducerer institutterne værdien af kreditrisikoafdækningen gennem anvendelse af en volatilitetsjustering som følger:
hvor:
G* |
= |
værdien af kreditrisikoafdækningen reguleret for kursrisiko |
G |
= |
den nominelle værdi af kreditrisikoafdækningen |
Hfx |
= |
volatilitetsjusteringen, når der foreligger manglende valutamatch mellem kreditrisikoafdækningen og den underliggende fordring fastsat i overensstemmelse med stk. 4. |
Når der ikke foreligger manglende valutamatch, er Hfx lig med nul.
Artikel 234
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab i tilfælde af delvis risikoafdækning og tranching
Når et institut overfører en del af risikoen ved et lån i en eller flere trancher, finder bestemmelserne i kapitel 5 anvendelse, Institutterne kan anse tærskelværdier for betalinger, under hvilke der ikke foretages nogen udbetaling i tilfælde af tab, for at svare til de ikkeafhændede "first loss"-positioner og indebære en trancheinddelt risikooverførsel.
Artikel 235
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer efter standardmetoden
I forbindelse med artikel 113, stk. 3, beregner institutterne de enkelte eksponeringers risikovægtede værdi efter følgende formel:
hvor:
E |
= |
eksponeringens værdi i henhold til artikel 111; i denne forbindelse ansættes værdien af eksponeringen for en ikkebalanceført post opført i bilag I til 100 % af dens værdi frem for den værdi af eksponeringen, der fremgår af artikel 111, stk. 1 |
GA |
= |
værdien af kreditrisikoafdækningen som beregnet i henhold til artikel 233, stk. 3, (G*) og videre justeret for manglende løbetidsmatch som angivet i afdeling 5 |
R |
= |
risikovægten for eksponeringer mod låntageren som angivet i kapitel 2 |
G |
= |
risikovægten for eksponeringer mod udbyderen som angivet i kapitel 2. |
Artikel 236
Beregning af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og forventede tab efter IRB-metoden
Artikel 237
Manglende løbetidsmatch
Når der forekommer manglende løbetidsmatch, er kreditrisikoafdækningen ikke anerkendt kreditrisikoafdækning, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
Den oprindelige løbetid for risikoafdækningen er under 1 år.
Eksponeringen er en kortfristet eksponering, som ifølge de kompetente myndigheder er omfattet af en bundværdi på en dag snarere end på et år med hensyn til løbetiden (M) i henhold til artikel 162, stk. 3.
Artikel 238
Kreditrisikoafdækningens løbetid
Artikel 239
Værdiansættelse af risikoafdækningen
I forbindelse med transaktioner omfattet af finansieret kreditrisikoafdækning efter den udbyggede metode for finansielle sikkerheder skal institutterne sikre, at kreditrisikoafdækningens og eksponeringens løbetid afspejles i den justerede værdi af sikkerheden i henhold til følgende formel:
hvor:
CVA |
= |
den volatilitetskorrigerede værdi af sikkerheden som angivet i artikel 223, stk. 2, eller eksponeringens størrelse, idet den laveste af de to anvendes |
T |
= |
det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med artikel 238 eller værdien af T, idet den laveste af de to anvendes |
T |
= |
det resterende antal år frem til eksponeringens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med artikel 238 eller fem år, idet den laveste af de to anvendes |
t* |
= |
0,25. |
Institutterne anvender CVAM som CVA med yderligere justering for manglende løbetidsmatch i formlen til beregning af den fuldt justerede værdi af eksponeringen (E*) som angivet i artikel 223, stk. 5.
I forbindelse med transaktioner omfattet af ufinansieret kreditrisikoafdækning skal institutterne sikre, at kreditrisikoafdækningens og eksponeringens løbetid afspejles i den justerede værdi af sikkerheden i henhold til følgende formel:
hvor:
GA |
= |
G* justeret for eventuelt manglende løbetidsmatch |
G* |
= |
risikoafdækningens størrelse justeret for eventuelt manglende valutamatch |
T |
= |
det resterende antal år frem til kreditrisikoafdækningens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med artikel 238 eller værdien af T, idet den laveste af de to anvendes |
T |
= |
det resterende antal år frem til eksponeringens forfaldsdato beregnet i overensstemmelse med artikel 238 eller fem år, idet den laveste af de to anvendes |
t* |
= |
0,25. |
Institutterne anvender GA som værdien af risikoafdækningen i henhold til artikel 233-236.
Artikel 240
"First-to-default"-kreditderivater
Når et institut opnår kreditrisikoafdækning for en række eksponeringer på de vilkår, at den første misligholdelse blandt eksponeringerne udløser forfald, og at denne kreditbegivenhed medfører kontraktens ophør, kan instituttet ændre beregningen af størrelsen af de risikovægtede eksponeringer og eventuelt det forventede tab på eksponeringen, som ved manglende kreditrisikoafdækning ville medføre den laveste risikovægtede værdi af eksponeringen i overensstemmelse med dette kapitel:
For institutter, der anvender standardmetoden, skal den risikovægtede værdi af eksponeringen være den, der beregnes efter standardmetoden.
For institutter, der anvender IRB-metoden, skal den risikovægtede værdi af eksponeringen være summen af den risikovægtede eksponering beregnet efter IRB-metoden og 12,5 gange det forventede tab.
Den behandling, der er beskrevet i denne artikel, gælder kun, når værdien af eksponeringen er mindre end eller lig med værdien af kreditrisikoafdækningen.
Artikel 241
"Nth-to-default"-kreditderivater
Når den n'te misligholdelse af eksponeringerne udløser udbetaling under kreditrisikoafdækningen, må det institut, der erhverver risikoafdækningen, kun anerkende risikoafdækningen til beregning af størrelsen af risikovægtede eksponeringer og eventuelt størrelsen af de forventede tab, hvis der også har været risikoafdækning af misligholdelse 1 til n-1, eller når der allerede er forekommet n-1-misligholdelser. I sådanne tilfælde kan instituttet ændre beregningen af størrelsen af den risikovægtede eksponering og eventuelt det forventede tab på eksponeringen, som ved manglende kreditrisikoafdækning ville medføre den n-laveste risikovægtede værdi af eksponeringen i overensstemmelse med dette kapitel. Institutter skal beregne det n-laveste beløb som beskrevet i artikel 240, litra a) og b).
Den behandling, der er beskrevet i denne artikel, gælder kun, når værdien af eksponeringen er mindre end eller lig med værdien af kreditrisikoafdækningen.
Alle eksponeringer i kurven skal opfylde kravene i artikel 204, stk. 2, og artikel 216, stk. 1, litra d).
KAPITEL 5
Securitisering
Artikel 242
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
1) |
»clean-up call option« : en kontraktbestemt option, som giver det eksponeringsleverende institut mulighed for at købe securitiseringspositionerne, før alle de securitiserede eksponeringer er tilbagebetalt, enten ved i tilfælde af traditionelle securitiseringer at genkøbe de resterende underliggende eksponeringer i puljen eller ved i tilfælde af syntetiske securitiseringer at ophæve kreditrisikoafdækningen, i begge tilfælde når størrelsen af de udestående underliggende eksponeringer når ned til eller under et bestemt forud fastsat niveau |
2) |
»kreditforbedrende interest-only strip« : et balanceført aktiv, som svarer til en vurdering af betalingsstrømme i tilknytning til fremtidig margenindkomst og er en efterstillet tranche i en securitisering |
3) |
»likviditetsfacilitet« : en likviditetsfacilitet som defineret i artikel 2, nr. 14), i forordning (EU) 2017/2402 |
4) |
»ikkeratet position« : en securitiseringsposition, som ikke har en anerkendt kreditvurdering i overensstemmelse med afdeling 4 |
5) |
»ratet position« : en securitiseringsposition, som har en anerkendt kreditvurdering i overensstemmelse med afdeling 4 |
6) |
»foranstillet securitiseringsposition« : en position med sikkerhed i eller sikret ved et prioriteret krav på samtlige underliggende eksponeringer, idet der i denne forbindelse ikke tages hensyn til forfaldne beløb i henhold til kontrakter vedrørende rente- eller valutaderivater, forfaldne gebyrer eller andre tilsvarende betalinger, og uanset eventuelle forskelle med hensyn til løbetid i forhold til en eller flere foranstillede trancher, som den pågældende position deler tab med på et pro rata-grundlag |
7) |
»IRB-pulje« : en pulje underliggende eksponeringer af en type, i forbindelse med hvilken et institut har tilladelse til at anvende IRB-metoden og kan beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb i henhold til kapitel 3 for alle disse eksponeringer |
8) |
»blandet pulje« : en pulje underliggende eksponeringer af en type, i forbindelse med hvilken et institut har tilladelse til at anvende IRB-metoden og kan beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb i henhold til kapitel 3 for nogle, men ikke for alle eksponeringer |
9) |
»overkollateralisering« : enhver form for kreditforbedring, hvorved underliggende eksponeringer opføres til en værdi, som er større end securitiseringspositionernes værdi |
10) |
»simpel, transparent og standardiseret securitisering« eller »STS-securitisering« : en securitisering, som opfylder kravene i artikel 18 i forordning (EU) 2017/2402 |
11) |
»asset-backed commercial paper-program« eller »ABCP -program« : et asset-backed commercial paper-program eller et ABCP program som defineret i artikel 2, nr. 7), i forordning (EU) 2017/2402 |
12) |
»asset-backed commercial paper-transaktion« eller »ABCP-transaktion« : en asset-backed commercial paper-transaktion eller ABCP-transaktion som defineret i artikel 2, nr. 8), i forordning (EU) 2017/2402 |
13) |
»traditionel securitisering« : en traditionel securitisering som defineret i artikel 2, nr. 9), i forordning (EU) 2017/2402 |
14) |
»syntetisk securitisering« : en syntetisk securitisering som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EU) 2017/2402 |
15) |
»revolverende eksponering« : en revolverende eksponering som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) 2017/2402 |
16) |
»førtidsindfrielsesbestemmelse« : en førtidsindfrielsesbestemmelse som defineret i artikel 2, nr. 17), i forordning (EU) 2017/2402 |
17) |
»first loss-tranche« : en first loss-tranche som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) 2017/2402 |
18) |
»mezzaninsecuritiseringsposition« : en position inden for en securitisering, der er efterstillet den foranstillede securitiseringsposition og er mere privilegeret end first loss-tranchen, og som er omfattet af en risikovægtning, der er mindre end 1 250 % og større end 25 % i overensstemmelse med afdeling 3, underafdeling 2 og 3 |
19) |
»støtteenhed« : et selskab eller en enhed, der er oprettet af en medlemsstats centralregering eller regionale eller lokale myndighed, og som yder støttelån eller stiller støttegarantier, og hvis primære mål ikke er at give overskud eller maksimere markedsandelen, men at fremme almene samfundsmæssige målsætninger, forudsat at regeringen eller myndigheden, med forbehold af statsstøtteregler, er forpligtet til at afdække selskabets eller enhedens økonomiske grundlag og opretholde dets/dens levedygtighed i hele dets/dens levetid, eller at mindst 90 % af dets/dens oprindelige kapital eller finansiering eller det støttelån, som selskabet eller enheden yder, direkte eller indirekte garanteres af medlemsstatens centralregering eller regionale eller lokale myndighed. |
20) |
»syntetisk mer-spread« : et syntetisk mer-spread som defineret i artikel 2, nr. 29), i forordning (EU) 2017/2402. |
Artikel 243
Kriterier for STS-securitiseringer, der er berettiget til differentieret kapitalbehandling
Positioner i et ABCP-program eller en ABCP-transaktion, der kan betragtes som positioner i en STS-securitisering, er berettiget til den behandling, der er fastsat i artikel 260, 262 og 264, hvis følgende krav er opfyldt:
de underliggende eksponeringer opfylder på det tidspunkt, hvor eksponeringerne inkluderes i ABCP-programmet, efter det eksponeringsleverende instituts eller den oprindelige långivers bedste overbevisning betingelserne for efter standardmetoden og under hensyntagen til en eventuel anerkendt kreditrisikoreduktion at blive tildelt en risikovægt, der svarer til eller er mindre end 75 % på individuelt eksponeringsgrundlag, når eksponeringen er en detaileksponering, eller 100 % for alle andre eksponeringer, og
den samlede værdi af alle eksponeringer mod en enkelt låntager i ABCP-programmet udgør højst 2 % af den samlede værdi af alle eksponeringer i ABCP-programmet på det tidspunkt, hvor eksponeringerne blev føjet til ABCP-programmet. Med henblik på denne beregning betragtes lån eller leasing til en gruppe indbyrdes forbundne kunder efter det organiserende instituts bedste overbevisning som eksponeringer mod en enkelt låntager.
For så vidt angår tilgodehavender fra salg finder første afsnit, litra b), ikke anvendelse, når kreditrisikoen ved disse tilgodehavender er fuldt omfattet af anerkendt kreditrisikoafdækning i henhold til kapitel 4, forudsat at udbyderen af kreditrisikoafdækningen i den forbindelse er et institut et investeringsselskab, et forsikringsselskab eller et genforsikringsselskab.
For så vidt angår securitiserede resterende leasingværdier finder første afsnit, litra b), ikke anvendelse, når disse værdier ikke er eksponeret mod refinansierings- eller videresalgsrisiko på grund af en i henhold til artikel 201, stk. 1, anerkendt tredjeparts retsgyldige forpligtelse til at genkøbe eller refinansiere den pågældende eksponering til et forud fastsat beløb.
Den risikovægt, som et institut vil tillægge en likviditetsfacilitet, der helt dækker det ABCP, som er udstedt i henhold til programmet, svarer til eller er mindre end 100 % uanset første afsnit, litra a), når instituttet anvender artikel 248, stk. 3, eller har fået tilladelse til at anvende den interne vurderingsmetode i overensstemmelse med artikel 265.
Positioner i andre securitiseringer end et ABCP-program eller en ABCP-transaktion, der kan betragtes som positioner i en STS-securitisering, er berettiget til den behandling, der er fastsat i artikel 260, 262 og 264, hvis følgende krav er opfyldt:
Ved tilføjelsen til securitiseringen udgør den samlede værdi af alle eksponeringer mod en enkelt låntager i puljen højst 2 % af værdien af den samlede udestående værdi af puljen af underliggende eksponeringer. Med henblik på denne beregning betragtes lån eller leasing til en gruppe indbyrdes forbundne kunder som eksponeringer mod en enkelt låntager.
For så vidt angår securitiserede resterende leasingværdier finder første afsnit ikke anvendelse, når disse værdier ikke er eksponeret mod refinansierings- eller videresalgsrisiko på grund af en i henhold til artikel 201, stk. 1, anerkendt tredjeparts retsgyldige forpligtelse til at genkøbe eller refinansiere den pågældende eksponering til et forud fastsat beløb.
Ved tilføjelsen til securitiseringen opfylder de underliggende eksponeringer betingelserne for efter standardmetoden og under hensyntagen til en eventuel anerkendt kreditrisikoreduktion at blive tildelt en risikovægt, der svarer til eller er mindre end:
40 % på grundlag af et vægtet gennemsnit af eksponeringsværdien for porteføljen, når eksponeringerne er lån sikret ved pant i beboelsesejendom eller boliglån med fuld garanti, som omhandlet i artikel 129, stk. 1, litra e)
50 % på individuelt eksponeringsgrundlag, når eksponeringen er et lån sikret ved pant i erhvervsejendom
75 % på individuelt eksponeringsgrundlag, når eksponeringen er en detaileksponering
100 % på individuelt eksponeringsgrundlag for alle andre eksponeringer.
Når litra b), nr. i) og ii), finder anvendelse, må lån sikret ved efterstillede sikkerhedsrettigheder til et givet aktiv kun føjes til securitiseringen, hvis alle lån sikret ved foranstillede sikkerhedsrettigheder til dette aktiv også føjes til securitiseringen.
Når dette stykkes litra b), nr. i), finder anvendelse, må intet lån i puljen af underliggende eksponeringer ved tilføjelsen til securitiseringen have en belåningsgrad på over 100 % som fastsat i henhold til artikel 129, stk. 1, litra d), nr. i), og artikel 229, stk. 1.
Artikel 244
Traditionel securitisering
Det eksponeringsleverende institut ved en traditionel securitisering kan udelukke underliggende eksponeringer fra sin beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb og i givet fald af de forventede tab, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
En væsentlig kreditrisiko i forbindelse med de underliggende eksponeringer er overført til tredjeparter.
Det eksponeringsleverende institut anvender en risikovægtning på 1 250 % for alle sine securitiseringspositioner i securitiseringen eller fratrækker disse securitiseringspositioner i den egentlige kernekapital, jf. artikel 36, stk. 1, litra k).
En væsentlig kreditrisiko anses for at være overført i et af følgende tilfælde:
De risikovægtede eksponeringsværdier af de mezzaninsecuritiseringspositioner, som det eksponeringsleverende institut besidder i securitiseringen, overstiger ikke 50 % af de risikovægtede eksponeringsværdier af alle mezzaninsecuritiseringspositioner i securitiseringen.
Det eksponeringsleverende institut besidder ikke mere end 20 % af eksponeringsværdien af first loss-tranchen i securitiseringen, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
Det eksponeringsleverende institut kan godtgøre, at eksponeringsværdien af first loss-tranchen væsentligt overstiger et velfunderet skøn over det forventede tab på de underliggende eksponeringer.
Der er ingen mezzaninsecuritiseringspositioner.
Hvis den mulige reduktion af de risikovægtede eksponeringsbeløb, som det eksponeringsleverende institut ville opnå ved securitiseringen i litra a) eller b), ikke er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter, kan de kompetente myndigheder i det enkelte tilfælde beslutte, at en væsentlig kreditrisiko ikke anses for at være overført til tredjeparter.
Uanset stk. 2 kan de kompetente myndigheder give eksponeringsleverende institutter tilladelse til at anerkende en væsentlig kreditrisikooverførsel i forbindelse med securitisering, hvis det eksponeringsleverende institut i hvert tilfælde godtgør, at den reduktion af kapitalgrundlagskrav, som det eksponeringsleverende institut opnår ved securitiseringen, er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter. Der kan kun gives tilladelse, hvis instituttet opfylder begge følgende betingelser:
Instituttet har passende interne risikostyringspolitikker og metoder til at vurdere kreditrisikooverførslen.
Instituttet har også anerkendt kreditrisikooverførslen til tredjeparter i hvert tilfælde med henblik på instituttets interne risikostyring og dets allokering af intern kapital.
Ud over de krav, der er omhandlet i stk. 1. 2 og 3, skal alle følgende betingelser være opfyldt:
Dokumentationen vedrørende transaktionen afspejler securitiseringens økonomiske substans.
Securitiseringspositionerne udgør ikke betalingsforpligtelser for det eksponeringsleverende institut.
De underliggende eksponeringer anbringes uden for det eksponeringsleverende instituts og dets kreditorers rækkevidde på en måde, som opfylder kravet i artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2402
Det eksponeringsleverende institut bevarer ikke kontrol over de underliggende eksponeringer. Kontrol over de underliggende eksponeringer anses for bevaret, hvis det eksponeringsleverende institut har ret til at genkøbe de tidligere overførte eksponeringer fra erhververen med henblik på at realisere gevinsterne af disse, eller hvis det i øvrigt er forpligtet til igen at påtage sig den overførte risiko. At det eksponeringsleverende institut bevarer sine rettigheder eller forpligtelser vedrørende de underliggende eksponeringer, udgør ikke i sig selv kontrol over eksponeringerne.
Dokumentationen for securitiseringen indeholder ikke bestemmelser eller betingelser, som:
stiller krav om, at det eksponeringsleverende institut skal ændre de underliggende eksponeringer for at forbedre den gennemsnitlige kvalitet af puljen, eller
øger det udbytte, der skal udbetales til indehavere af positioner, eller i øvrigt forbedrer positionerne i securitiseringen ved en forringelse af de underliggende eksponeringers kreditkvalitet.
Dokumentationen vedrørende transaktionen gør det klart, at det eksponeringsleverende eller det organiserende institut kun kan foretage et eventuelt køb eller genkøb af securitiseringspositioner eller et eventuelt genkøb eller en eventuel omlægning eller udskiftning af de underliggende eksponeringer ud over de kontraktlige forpligtelser, hvis sådanne foranstaltninger træffes i overensstemmelse med de gældende markedsvilkår, og parterne i denne forbindelse handler i egen interesse på fri og uafhængig basis.
Når der er tale om en clean-up call option, skal en sådan option også opfylde alle følgende betingelser:
Den kan udnyttes, når det eksponeringsleverende institut ønsker det.
Den kan kun udnyttes, når 10 % eller derunder af de underliggende eksponeringers oprindelige værdi ikke er amortiseret.
Den er ikke struktureret med henblik på at undgå fordeling af tab på kreditforbedringspositioner eller andre positioner, som indehaves af investorer i securitiseringen, og er ikke i øvrigt struktureret med henblik på kreditforbedring.
Det eksponeringsleverende institut har modtaget en udtalelse fra en kvalificeret juridisk rådgiver, der bekræfter, at securitiseringen opfylder betingelserne i dette stykkes litra c).
EBA overvåger de forskellige former for tilsynspraksis for anerkendelse af væsentlig risikooverførsel i forbindelse med traditionelle securitiseringer i overensstemmelse med denne artikel. EBA gennemgår navnlig:
betingelserne for overførsel af væsentlig kreditrisiko til tredjeparter i henhold til stk. 2, 3 og 4
fortolkningen af »tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter« med henblik på de kompetente myndigheders vurdering, jf., stk. 2, andet afsnit, og stk. 3
kravene til de kompetente myndigheders vurdering af securitiseringstransaktioner, i forbindelse med hvilke det eksponeringsleverende institut søger anerkendelse af overførsel af væsentlig kreditrisiko til tredjeparter i henhold til stk. 2 eller 3.
EBA rapporterer sine resultater til Kommissionen senest den 2. januar 2021. Kommissionen kan efter at have taget rapporten fra EBA i betragtning vedtage en delegeret retsakt i henhold til artikel 462 som supplement til denne forordning ved yderligere at præcisere de punkter, der er nævnt i dette stykkes litra a), b) og c).
Artikel 245
Syntetisk securitisering
Det eksponeringsleverende institut til en syntetisk securitisering kan beregne risikovægtede eksponeringsbeløb og i givet fald størrelsen af forventede tab vedrørende de underliggende eksponeringer i overensstemmelse med artikel 251 og 252, hvis én af følgende betingelser er opfyldt:
En væsentlig kreditrisiko er overført til tredjeparter ved hjælp af enten finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning.
Det eksponeringsleverende institut anvender en risikovægtning på 1 250 % for alle sine securitiseringspositioner i securitiseringen eller fratrækker disse securitiseringspositioner i den egentlige kernekapital, jf. artikel 36, stk. 1, litra k).
En væsentlig kreditrisiko anses for at være overført i et af følgende tilfælde:
De risikovægtede eksponeringsværdier af de mezzaninsecuritiseringspositioner, som det eksponeringsleverende institut besidder i securitiseringen, overstiger ikke 50 % af de risikovægtede eksponeringsværdier af alle mezzaninsecuritiseringspositioner i securitiseringen.
Det eksponeringsleverende institut besidder ikke mere end 20 % af eksponeringsværdien af first loss-tranchen i securitiseringen, forudsat at begge følgende betingelser er opfyldt:
Det eksponeringsleverende institut kan godtgøre, at eksponeringsværdien af first loss-tranchen væsentligt overstiger et velfunderet skøn over det forventede tab på de underliggende eksponeringer.
Der er ingen mezzaninsecuritiseringspositioner.
Hvis den mulige reduktion af risikovægtede eksponeringsbeløb, som det eksponeringsleverende institut ville opnå ved securitiseringen, ikke er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter, kan de kompetente myndigheder i det enkelte tilfælde beslutte, at en væsentlig kreditrisiko ikke anses for at være overført til tredjeparter.
Uanset stk. 2 kan de kompetente myndigheder give eksponeringsleverende institutter tilladelse til at anerkende en væsentlig kreditrisikooverførsel i forbindelse med securitisering, hvis det eksponeringsleverende institut i hvert tilfælde godtgør, at den reduktion af kapitalgrundlagskrav, som det eksponeringsleverende institut opnår ved securitiseringen, er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter. Der kan kun gives tilladelse, hvis instituttet opfylder begge følgende betingelser:
Instituttet har passende interne risikostyringspolitikker og metoder til at vurdere risikooverførslen.
Instituttet har også anerkendt kreditrisikooverførslen til tredjeparter i hvert tilfælde med henblik på instituttets interne risikostyring og dets allokering af intern kapital.
Ud over de krav, der er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, skal alle følgende betingelser være opfyldt:
Dokumentationen vedrørende transaktionen afspejler securitiseringens økonomiske substans.
Kreditrisikoafdækningen, hvorved kreditrisikoen er overført, er i overensstemmelse med artikel 249.
Dokumentationen for securitiseringen indeholder ikke bestemmelser eller betingelser, som:
pålægger væsentlige tærskelværdier, under hvilke kreditrisikoafdækningen anses for ikke at være udløst, hvis en kreditbegivenhed indtræffer
giver mulighed for at ophæve risikoafdækningen som følge af en forringelse af de underliggende eksponeringers kreditkvalitet
stiller krav om, at det eksponeringsleverende institut skal ændre de underliggende eksponeringers sammensætning for at forbedre den gennemsnitlige kvalitet af puljen, eller
øger instituttets omkostninger ved kreditrisikoafdækning eller udbytte, der skal betales til indehavere af positioner i securitiseringen ved en forringelse af den underliggende puljes kreditkvalitet.
Kreditrisikoafdækningen kan håndhæves i alle relevante retsområder.
Dokumentationen vedrørende transaktionen gør det klart, at det eksponeringsleverende eller det organiserende institut kun kan foretage et eventuelt køb eller genkøb af securitiseringspositioner eller et eventuelt genkøb eller en eventuel omlægning eller udskiftning af de underliggende eksponeringer ud over de kontraktlige forpligtelser, hvis sådanne foranstaltninger gennemføres i overensstemmelse med de gældende markedsvilkår, og parterne i denne forbindelse handler i egen interesse på fri og uafhængig basis (armslængde).
Når der er tale om en clean-up call option, skal en sådan option opfylde samtlige følgende betingelser:
Den kan udnyttes, når det eksponeringsleverende institut ønsker det.
Den kan kun udnyttes, når 10 % eller derunder af de underliggende eksponeringers oprindelige værdi ikke er amortiseret.
Den er ikke struktureret med henblik på at undgå fordeling af tab på kreditforbedringspositioner eller andre positioner, som indehaves af investorer i securitiseringen, og er ikke i øvrigt struktureret med henblik på kreditforbedring.
Det eksponeringsleverende institut har modtaget en udtalelse fra en kvalificeret juridisk rådgiver, der bekræfter, at securitiseringen opfylder betingelserne i dette stykkes litra d).
EBA overvåger de forskellige former for tilsynspraksis for anerkendelse af væsentlig risikooverførsel i forbindelse med syntetiske securitiseringer i overensstemmelse med denne artikel. EBA gennemgår navnlig:
betingelserne for overførsel af væsentlig kreditrisiko til tredjeparter i henhold til stk. 2, 3 og 4
fortolkningen af »tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter« med henblik på de kompetente myndigheders vurdering, jf. stk. 2, andet afsnit, og stk. 3, og
kravene til de kompetente myndigheders vurdering af securitiseringstransaktioner, i forbindelse med hvilke det eksponeringsleverende institut søger anerkendelse af overførsel af væsentlig kreditrisiko til tredjeparter i henhold til stk. 2 eller 3.
EBA rapporterer sine resultater til Kommissionen senest den 2. januar 2021. Kommissionen kan efter at have taget rapporten fra EBA i betragtning vedtage en delegeret retsakt i henhold til artikel 462 som supplement til denne forordning ved yderligere at præcisere de punkter, der er nævnt i dette stykkes litra a), b) og c).
Artikel 246
Operationelle krav vedrørende førtidsindfrielsesbestemmelser
Når en securitisering omfatter revolverende eksponeringer og førtidsindfrielsesbestemmelser eller lignende, betragtes væsentlig kreditrisiko kun som overført af det eksponeringsleverende institut, hvis kravene i artikel 244 og 245 er opfyldt, og førtidsindfrielsesbestemmelsen, når den er udløst, ikke bevirker, at:
instituttets foranstillede eller sidestillede krav på de underliggende eksponeringer underordnes de øvrige investorers fordringer
instituttets krav på de underliggende eksponeringer ikke underordnes yderligere i forhold til andre parters fordringer, eller
instituttets eksponering mod tab i tilknytning til de underliggende revolverende eksponeringer på anden måde øges.
Artikel 247
Beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb
Hvis et eksponeringsleverende institut har overført væsentlig kreditrisiko i forbindelse med en securitiserings underliggende eksponeringer i overensstemmelse med afdeling 2, kan dette institut:
i tilfælde af traditionelle securitiseringer udelukke de underliggende eksponeringer fra sin beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb og i givet fald forventede tab
i tilfælde af syntetiske securitiseringer beregne risikovægtede eksponeringsbeløb og i givet fald forventede tab vedrørende de underliggende eksponeringer i overensstemmelse med artikel 251 og 252.
Hvis det eksponeringsleverende institut ikke har overført væsentlig kreditrisiko eller har besluttet ikke at anvende stk. 1, skal det ikke beregne risikovægtede eksponeringsbeløb vedrørende nogen af de positioner, som det måtte besidde i securitiseringen, men medtager fortsat de underliggende eksponeringer i dets beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb og i givet fald forventede tab, som om de ikke var blevet securitiseret.
Artikel 248
Eksponeringsværdi
Eksponeringsværdien af en securitiseringsposition beregnes som følger:
Eksponeringsværdien af en balanceført securitiseringsposition er dens regnskabsmæssige værdi efter justeringer af securitiseringspositionen for enhver relevant specifik kreditrisiko i overensstemmelse med artikel 110.
Eksponeringsværdien af en ikkebalanceført securitiseringsposition er dens nominelle værdi, fratrukket eventuelle relevante specifikke kreditrisikojusteringer af securitiseringspositionen i overensstemmelse med artikel 110, ganget med den relevante konverteringsfaktor som foreskrevet i dette litra. Konverteringsfaktoren er 100 %, medmindre der er tale om faciliteter med kontante forskud. Med henblik på at bestemme eksponeringsværdien af den uudnyttede del af faciliteter med kontante forskud kan der anvendes en konverteringsfaktor på 0 % på den nominelle værdi af en likviditetsfacilitet, som kan ophæves betingelsesløst, under forudsætning af at tilbagebetaling af træk på faciliteten har forrang frem for andre fordringer på pengestrømme fra de underliggende eksponeringer, og at institutionen har godtgjort over for den kompetente myndighed, at den anvender en tilstrækkelig konservativ metode til at måle størrelsen af den uudnyttede del.
Eksponeringsværdien af en modpartskreditrisiko for en securitiseringsposition, der hidrører fra et derivatinstrument, som er anført i bilag II, fastlægges i overensstemmelse med kapitel 6.
Et eksponeringsleverende institut kan trække beløbet for specifikke kreditrisikoreguleringer vedrørende de underliggende eksponeringer i henhold til artikel 110 og eventuelle ikkerefunderbare købsrabatter, der er knyttet til sådanne underliggende eksponeringer, i det omfang de har reduceret egne midler, fra eksponeringsværdien af en securitiseringsposition, der i henhold til underafdeling 3 er tildelt en risikovægt på 1 250 % eller i henhold til artikel 36, stk. 1, litra k), er fratrukket i den egentlige kernekapital.
Eksponeringsværdien af et syntetisk mer-spread skal, hvor det er relevant, indeholde følgende:
enhver indkomst fra de securitiserede eksponeringer, der allerede er anerkendt af det eksponeringsleverende institut i dettes resultatopgørelse i henhold til de gældende regnskabsregler, som det eksponeringsleverende institut kontraktmæssigt har udpeget til transaktionen som syntetisk mer-spread, og som stadig er til rådighed til at absorbere tab
ethvert syntetisk mer-spread, som kontraktmæssigt er udpeget af det eksponeringsleverende institut i en hvilken som helst tidligere periode, og som stadig er til rådighed til at absorbere tab
ethvert syntetisk mer-spread, som kontraktmæssigt er udpeget af det eksponeringsleverende institut for den aktuelle periode, og som stadig er til rådighed til at absorbere tab
ethvert syntetisk mer-spread, som kontraktmæssigt er udpeget af det eksponeringsleverende institut for fremtidige perioder.
Med henblik på dette litra medtages ethvert beløb, der stilles som sikkerhed eller kreditforbedring i forbindelse med den syntetiske securitisering, og som allerede er genstand for et kapitalgrundlagskrav i overensstemmelse med dette kapitel, ikke i eksponeringsværdien.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere, hvad der udgør en tilstrækkelig konservativ metode til at måle størrelsen af den uudnyttede del, jf. første afsnit, litra b).
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 18. januar 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning gennem vedtagelse af de i dette stykkes tredje afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Når positioner overlapper hinanden delvist, kan instituttet splitte positionen op i to dele og kun anerkende overlapningen i forhold til den ene del i overensstemmelse med første afsnit. Alternativt kan instituttet behandle positionerne, som om de overlapper hinanden helt, ved med henblik på kapitalberegningen at udvide den position, der giver det højeste risikovægtede eksponeringsbeløb.
Instituttet kan også anerkende en overlapning mellem de specifikke risikokapitalgrundlagskrav for positioner i handelsbeholdningen og kapitalgrundlagskrav for securitiseringspositioner uden for handelsbeholdningen, under forudsætning af at instituttet er i stand til at beregne og sammenligne kapitalgrundlagskravene for de pågældende positioner.
Med henblik på dette stykke anses to positioner for at overlappe hinanden, når de udligner hinanden på en sådan måde, at instituttet kan udelukke tab, som skyldes den ene position, ved at opfylde de forpligtelser, der kræves i forbindelse med den anden position.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 10. oktober 2021.
Kommissionen tillægges beføjelser til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 249
Anerkendelse af kreditrisikoreduktion for securitiseringspositioner
Som anerkendt ufinansieret kreditrisikoafdækning og anerkendte udbydere af ufinansieret kreditrisikoafdækning anses kun dem, der kan anerkendes i henhold til kapitel 4, og anerkendelse af kreditrisikoreduktion er betinget af, at de relevante krav i kapitel 4 opfyldes.
Institutter, som har tilladelse til at anvende IRB-metoden i forbindelse med direkte eksponering for udbyderen af kreditrisikoafdækning, kan vurdere anerkendelse i henhold til første afsnit på grundlag af overensstemmelsen mellem PD for udbyderen af kreditrisikoafdækning og den PD, der er forbundet med de kreditkvalitetstrin, der er omhandlet i artikel 136.
Uanset stk. 2 er SSPE'er anerkendte udbydere af kreditrisikoafdækning, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
SSPE'erne ejer aktiver, der kan betragtes som anerkendt finansiel sikkerhed i overensstemmelse med kapitel 4
de aktiver, der er omhandlet i litra a), er ikke omfattet af fordringer eller eventualfordringer, som er foranstillede i forhold til eller ligestillede med fordringen eller eventualfordringen i det institut, som modtager ufinansieret kreditrisikoafdækning, og
alle kravene til anerkendelse af finansiel sikkerhed i kapitel 4 er opfyldt.
Hvis en securitiseringsposition er omfattet af fuld kreditrisikoafdækning eller en delvis kreditrisikoafdækning på et pro rata-grundlag, skal følgende krav opfyldes:
Det institut, der yder kreditrisikoafdækning, beregner risikovægtede eksponeringsbeløb for den del af securitiseringspositionen, der er omfattet af kreditrisikoafdækning, i overensstemmelse med underafdeling 3, som om det besad den pågældende del af positionen direkte.
Det institut, der køber kreditrisikoafdækning, beregner risikovægtede eksponeringsbeløb i overensstemmelse med kapitel 4 for så vidt angår den afdækkede del.
I alle tilfælde, der ikke er omfattet af stk. 6, skal følgende krav opfyldes:
Det institut, der yder kreditrisikoafdækning, behandler den del af positionen, som er omfattet af kreditrisikoafdækning, som en securitiseringsposition og beregner risikovægtede eksponeringsbeløb, som om det besad den pågældende position direkte, i overensstemmelse med underafdeling 3, jf. dog stk. 8, 9 og 10.
Det institut, der køber kreditrisikoafdækning, beregner risikovægtede eksponeringsbeløb for den afdækkede del af den position, der er omhandlet i litra a), i overensstemmelse med kapitel 4. Instituttet behandler den del af securitiseringspositionen, der ikke er omfattet af kreditrisikoafdækning, som en separat securitiseringsposition og beregner risikovægtede eksponeringsbeløb i overensstemmelse med underafdeling 3, jf. dog stk. 8, 9 og 10.
Institutter, som anvender den eksterne ratingbaserede metode for securitisering (SEC-ERBA) i henhold til underafdeling 3 i forbindelse med den oprindelige securitiseringsposition, beregner risikovægtede eksponeringsbeløb for de positioner, der fremkommer i henhold til stk. 7, som følger:
Hvis den afledte position er foranstillet, tildeles den risikovægten for den oprindelige securitiseringsposition.
Hvis den afledte position er efterstillet, kan den tildeles en afledt rating i henhold til artikel 263, stk. 7. I dette tilfælde beregnes tykkelsen input T udelukkende på grundlag af den afledte position. Hvis en rating ikke kan afledes, anvender instituttet den største af følgende to risikovægte:
den risikovægt, der fremkommer ved anvendelse af SEC-SA i henhold til stk. 8 og underafdeling 3, eller
risikovægten for den oprindelige securitiseringsposition efter SEC-ERBA.
Artikel 250
Implicit støtte
En transaktion anses med henblik på stk. 1 ikke for at udgøre støtte, hvis den indgår behørigt i vurderingen af væsentlig kreditrisikooverførsel, og begge parter har gennemført transaktionen i egen interesse på fri og uafhængig basis. Instituttet skal med henblik herpå foretage en fuldstændig kreditgennemgang af transaktionen og som minimum tage højde for følgende:
genkøbsprisen
instituttets kapital og likviditet før og efter genkøb
udviklingen i de underliggende eksponeringer
udviklingen i de securitiserede positioner
virkningen af støtte på det eksponeringsleverende instituts forventede tab i forhold til investorer.
Opfylder et eksponeringsleverende institut eller et organiserende institut ikke stk. 1 for så vidt angår en securitisering, skal instituttet ved beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb medtage alle den pågældende securitiserings underliggende eksponeringer, som om de ikke var blevet securitiseret, og oplyse:
at det har ydet støtte til securitiseringen i strid med stk. 1, og
virkningen af den ydede støtte med hensyn til kapitalgrundlagskrav.
Artikel 251
Det eksponeringsleverende instituts beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb, der er securitiseret i en syntetisk securitisering
Artikel 252
Behandling af manglende løbetidsmatch i syntetiske securitiseringer
Med henblik på beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb i overensstemmelse med artikel 251 skal eventuelt manglende løbetidsmatch mellem den kreditrisikoafdækning, med hvilken risikooverførslen foretages, og de underliggende eksponeringer beregnes som følger:
Som løbetid for de underliggende eksponeringer anvendes den længste løbetid for disse eksponeringer, dog højst fem år. Løbetiden for kreditrisikoafdækningen fastsættes i overensstemmelse med kapitel 4.
Et eksponeringsleverende institut skal ved beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb for securitiseringspositioner, der i overensstemmelse med denne afdeling tildeles en risikovægt på 1 250 %, ikke tage hensyn til manglende løbetidsmatch. For alle andre positioner anvendes den behandling af manglende løbetidsmatch, som er angivet i kapitel 4, i overensstemmelse med følgende formel:
hvor:
RW* |
= |
risikovægtede eksponeringsbeløb med henblik på artikel 92, stk. 3, litra a) |
RWAss |
= |
risikovægtede eksponeringsbeløb for de underliggende eksponeringer, som om de ikke var blevet securitiseret, beregnet pro rata |
RWSP |
= |
risikovægtede eksponeringsbeløb beregnet i henhold til artikel 251, som om der ikke var manglende løbetidsmatch |
T |
= |
løbetiden for de underliggende eksponeringer udtrykt i år |
t |
= |
løbetiden for kreditrisikoafdækningen udtrykt i år |
t* |
= |
0,25. |
Artikel 253
Reduktion af risikovægtede eksponeringsbeløb
Artikel 254
Hierarki af metoder
Institutter anvender en af de metoder, der er omhandlet i underafdeling 3, til at beregne risikovægtede eksponeringsbeløb i henhold til følgende hierarki:
Hvis de betingelser, der er fastsat i artikel 258, er opfyldt, anvender et institut SEC-IRBA i henhold til artikel 259 og 260.
Hvis SEC-IRBA ikke kan anvendes, anvender et institut SEC-SA i henhold til artikel 261 og 262.
Hvis SEC-SA ikke kan anvendes, anvender et institut SEC-ERBA i henhold til artikel 263 og 264 for ratede positioner eller positioner, for hvilke der kan anvendes en afledt rating.
For ratede positioner eller positioner, for hvilke der kan anvendes en afledt rating, anvender et institut SEC-ERBA i stedet for SEC-SA i hvert af følgende tilfælde:
såfremt anvendelse af SEC-SA ville medføre en risikovægt, der er større end 25 %, for så vidt angår positioner, der kan betragtes som positioner i en STS-securitisering
såfremt anvendelse af SEC-SA ville medføre en risikovægt, der er større end 25 %, eller anvendelse af SEC-ERBA ville medføre en risikovægt, der er større end 75 %, for så vidt angår positioner, der kan betragtes som positioner i en STS-securitisering
for securitiseringstransaktioner med sikkerhed i puljer af billån, billeasingkontrakter og leasingkontrakter vedrørende udstyr.
Med henblik på første afsnit underretter et institut den kompetente myndighed om sin beslutning senest den 17. november 2018.
Instituttet underretter sin kompetente myndighed om enhver efterfølgende beslutning om yderligere at ændre den metode, der anvendes for alle dets ratede securitiseringspositioner, inden den 15. november, der følger umiddelbart efter den pågældende beslutning.
I fravær af indsigelse fra den kompetente myndighed senest den 15. december, der følger umiddelbart efter den i andet eller i givet fald tredje afsnit omhandlede frist, får den af instituttet meddelte beslutning virkning den 1. januar det følgende år og forbliver gyldig, indtil en efterfølgende meddelt beslutning træder i kraft. Et institut må ikke anvende forskellige metoder i løbet af samme år.
Artikel 255
Fastsættelse af KIRB og KSA
Med henblik på beregning af KIRB omfatter de risikovægtede eksponeringsbeløb, som ville blive beregnet i henhold til kapitel 3 for de underliggende eksponeringer:
størrelsen af forventede tab i tilknytning til alle securitiseringens underliggende eksponeringer, herunder misligholdte underliggende eksponeringer, som fortsat udgør en del af puljen i henhold til kapitel 3, og
størrelsen af uventede tab i tilknytning til alle de underliggende eksponeringer, herunder misligholdte underliggende eksponeringer i puljen i henhold til kapitel 3.
Hvis tab som følge af udvandings- og kreditrisici behandles samlet i securitiseringen, kombinerer institutter med henblik på underafdeling 3 KIRB for henholdsvis udvandings- og kreditrisiko i en fælles KIRB. Forekomst af en fælles reservefond eller overkollateralisering til dækning af tab som følge af enten kredit- eller udvandingsrisiko kan betragtes som en indikator for, at disse risici behandles samlet.
Hvis udvandings- og kreditrisici ikke behandles samlet i securitiseringen, ændrer institutter den behandling, der er omhandlet i andet afsnit, således at KIRB for henholdsvis udvandings- og kreditrisiko kombineres på forsigtig vis.
Med henblik på dette stykke beregner institutter eksponeringsværdien af de underliggende eksponeringer uden modregning af specifikke kreditrisikoreguleringer og yderligere værdijusteringer i henhold til artikel 34 og 110 og andre reduktioner af kapitalgrundlaget.
I tilfælde af finansierede syntetiske securitiseringer medtages eventuelle væsentlige indtægter fra credit-linked notes eller andre finansierede forpligtelser, som SSPE'en har udstedt, og som stilles som sikkerhed for tilbagebetaling af securitiseringspositionerne, i beregningen af KIRB eller KSA, hvis kreditrisikoen ved sikkerhedsstillelsen er omfattet af trancheopdelt tabsallokering.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der nærmere fastlægger betingelserne for, at institutter kan beregne KIRB for puljer af underliggende eksponeringer i henhold til stk. 4, navnlig hvad angår:
intern kreditpolitik og modeller til beregning af KIRB for securitiseringer
anvendelse af forskellige risikofaktorer for puljen af underliggende eksponeringer og, såfremt tilstrækkelig nøjagtige eller pålidelige data om denne pulje ikke er tilgængelige, af indirekte data til at estimere PD og LGD, og
krav om rettidig omhu for at overvåge sælgere af fordringers eller andre eksponeringsleverende institutters tiltag og politikker.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 18. januar 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i dette stykkes andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 256
Fastsættelse af attachment point (A) og detachment point (D)
Attachment point (A) udtrykkes som et decimaltal mellem nul og et og svarer til nul eller forholdet mellem den udestående balance i puljen af underliggende eksponeringer i securitiseringen minus den udestående balance i alle trancher, som er foranstillede i forhold til eller sidestillede med den tranche, som indeholder den relevante securitiseringsposition, og den udestående balance i alle de underliggende eksponeringer i securitiseringen, herunder eksponeringen selv, afhængigt af hvad der er størst.
Detachment point (D) udtrykkes som et decimaltal mellem nul og et og svarer til nul eller forholdet mellem den udestående balance i puljen af underliggende eksponeringer i securitiseringen minus den udestående balance i alle trancher, som er foranstillede i forhold til den tranche, som indeholder den relevante securitiseringsposition, og den udestående balance i alle de underliggende eksponeringer i securitiseringen, afhængigt af hvad der er størst.
Artikel 257
Fastsættelse af trancheløbetid (MT)
Med henblik på underafdeling 3 kan institutter, jf. dog stk. 2, fastsætte trancheløbetid (MT) som enten:
den vægtede gennemsnitlige løbetid for de beløb, der kontraktmæssigt forfalder til betaling i tranchen, i henhold til følgende formel:
hvor CFt angiver alle de beløb (hovedstol, renter og gebyrer), som låntager kontraktmæssigt skal betale i perioden t, eller
tranchens endelige ubetingede udløb i henhold til følgende formel:
hvor ML er tranchens endelige ubetingede udløb.
Artikel 258
Betingelser for anvendelse af den interne ratingbaserede metode (SEC-IRBA)
Institutter anvender SEC-IRBA til at beregne risikovægtede eksponeringsbeløb for en securitiseringsposition, hvis følgende betingelser er opfyldt:
positionen har sikkerhed i en IRB-pulje eller en blandet pulje, forudsat at det pågældende institut i sidstnævnte tilfælde kan beregne KIRB i henhold til afdeling 3 for mindst 95 % af den underliggende værdi af eksponeringen
der er tilstrækkelige tilgængelige oplysninger om securitiseringens underliggende eksponeringer til, at instituttet kan beregne KIRB, og
instituttet er ikke udelukket fra at anvende SEC-IRBA i forbindelse med en specifik securitiseringsposition i henhold til stk. 2.
De kompetente myndigheder kan i det enkelte tilfælde udelukke anvendelse af SEC-IRBA, når securitiseringer har yderst komplekse eller risikobetonede karakteristika. Med henblik herpå kan følgende betragtes som yderst komplekse eller risikobetonede karakteristika:
kreditforbedring, som kan udhules af andre årsager end porteføljetab
puljer af underliggende eksponeringer med en høj grad af intern korrelation som følge af koncentrerede eksponeringer mod enkeltstående sektorer eller geografiske områder
transaktioner, hvor tilbagebetaling af securitiseringspositioner i høj grad afhænger af risikofaktorer, som ikke er afspejlet i KIRB, eller
yderst komplekse tabsallokeringer mellem trancher.
Artikel 259
Beregning af risikovægtet eksponering efter SEC-IRBA
Efter SEC-IRBA beregnes den risikovægtede eksponering for en securitiseringsposition ved at gange eksponeringsværdien for positionen som beregnet i henhold til artikel 248 med den relevante risikovægt fastsat som følger og i alle tilfælde omfattet af en bundgrænse på 15 %:
RW = 1 250 % |
når D ≤ KIRB |
|
når A ≥ KIRB |
|
når A < KIRB < D |
hvor:
KIRB |
er kapitalkravet for puljen af underliggende eksponeringer som defineret i artikel 255 |
D |
er detachment point som fastsat i henhold til artikel 256 |
A |
er attachment point som fastsat i henhold til artikel 256 |
hvor:
a |
= |
– (1/(p * KIRB)) |
u |
= |
D – KIRB |
l |
= |
max(A – KIRB; 0) |
hvor:
hvor:
N |
er det faktiske antal eksponeringer i puljen af underliggende eksponeringer beregnet i henhold til stk. 4 |
LGD |
er det eksponeringsvægtede gennemsnitlige tab givet misligholdelse for puljen af underliggende eksponeringer beregnet i henhold til stk. 5 |
MT |
er tranchens løbetid som fastsat i henhold til artikel 257. |
Parametrene A, B, C, D og E fastsættes i henhold til følgende opslagstabel:
|
A |
B |
C |
D |
E |
|
Ikkedetail |
Foranstillet, diversificeret (N ≥ 25) |
0 |
3,56 |
-1,85 |
0,55 |
0,07 |
Foranstillet, ikkediversificeret (N < 25) |
0,11 |
2,61 |
-2,91 |
0,68 |
0,07 |
|
Ikkeforanstillet, diversificeret (N ≥ 25) |
0,16 |
2,87 |
-1,03 |
0,21 |
0,07 |
|
Ikkeforanstillet, ikkediversificeret (N < 25) |
0,22 |
2,35 |
-2,46 |
0,48 |
0,07 |
|
Detail |
Foranstillet |
0 |
0 |
-7,48 |
0,71 |
0,24 |
Ikkeforanstillet |
0 |
0 |
-5,78 |
0,55 |
0,27 |
Det faktiske antal eksponeringer (N) beregnes som følger:
hvor EADi svarer til den eksponeringsværdi, der er knyttet til puljens eksponering nr. i.
Flere eksponeringer mod samme låntager konsolideres og behandles som en enkelt eksponering.
Det eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD beregnes som følger:
hvor LGDi svarer til det gennemsnitlige LGD i tilknytning til alle eksponeringer mod låntager nr. i.
Hvis kredit- og udvandingsrisici for erhvervede fordringer håndteres i aggregeret form i en securitisering, beregnes LGD-inputtet som et vægtet gennemsnit af LGD for kreditrisiko og 100 % af LGD for udvandingsrisiko. Vægtene er de separate kapitalkrav i forbindelse med IRB-metoden vedrørende henholdsvis kreditrisiko og udvandingsrisiko. Med henblik herpå kan forekomst af en fælles reservefond eller overkollateralisering til dækning af tab som følge af enten kredit- eller udvandingsrisiko betragtes som en indikator for, at disse risici håndteres i aggregeret form.
Hvis andelen af den største underliggende eksponering i puljen (C1) ikke er større end 3 %, kan institutter anvende følgende forenklede metode til at beregne N og de eksponeringsvægtede gennemsnitlige LGD'er:
LGD = 0,50
hvor
Cm |
angiver andelen af puljen svarende til summen af de største m-eksponeringer, og |
m |
fastsættes af det pågældende institut. |
Hvis kun C1 er tilgængelig og ikke er større end 0,03, kan instituttet fastsætte LGD som 0,50 og N som 1/C1.
Hvis en position har sikkerhed i en blandet pulje, og det pågældende institut kan beregne KIRB for mindst 95 % af de underliggende eksponeringsbeløb i henhold til artikel 258, stk. 1, litra a), beregner instituttet kapitalkravet for puljen af underliggende eksponeringer som følger:
hvor
d er den andel af størrelsen af underliggende eksponeringer, for hvilken instituttet kan beregne KIRB, i forhold til størrelsen af alle underliggende eksponeringer.
Med henblik på første afsnit er referencepositionen den position, som i alle henseender er sidestillet med derivatet, eller i mangel af en sådan sidestillet position den position, som er umiddelbart efterstillet derivatet.
Artikel 260
Behandling af STS-securitiseringer efter SEC-IRBA
Efter SEC-IRBA beregnes risikovægten for en position i STS-securitiseringer i henhold til artikel 259, dog med følgende ændringer:
bundgrænse for risikovægt for foranstillede securitiseringspositioner = 10 %
Artikel 261
Beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb efter standardmetoden (SEC-SA)
Efter SEC-SA beregnes det risikovægtede eksponeringsbeløb for en position i en securitisering ved at gange eksponeringsværdien af positionen som beregnet i henhold til artikel 248 med den relevante risikovægt fastsat som følger og i alle tilfælde omfattet af en bundgrænse på 15 %:
RW = 1 250 % |
når D ≤ KA |
|
når A ≥ KA |
|
når A < KA < D |
hvor:
D |
er detachment point som fastsat i henhold til artikel 256 |
A |
er attachment point som fastsat i henhold til artikel 256 |
KA |
er et parameter beregnet i henhold til stk. 2 |
hvor:
a |
= |
– (1/(p · KA)) |
u |
= |
D – KA |
l |
= |
max (A – KA; 0) |
p |
= |
1 for en securitiseringseksponering, som ikke er en resecuritiseringseksponering. |
Med henblik på stk. 1 beregnes KA som følger:
hvor:
KSA er kapitalkravet for den underliggende pulje som defineret i artikel 255
W = forholdet mellem:
summen af den nominelle størrelse af misligholdte underliggende eksponeringer, og
summen af den nominelle størrelse af alle underliggende eksponeringer.
I denne forbindelse forstås ved misligholdt eksponering en underliggende eksponering, som enten: i) er 90 dage eller mere over forfald, ii) er omfattet af konkurs- eller insolvensbehandling, iii) er omfattet af tvangsrealisation eller en tilsvarende procedure eller iv) er misligholdt i henhold til securitiseringsdokumentationen.
Hvis et institut for 5 % eller derunder af de underliggende eksponeringer i en pulje ikke har kendskab til status med hensyn til overtrædelse af kontraktvilkår, kan det anvende SEC-SA, dog med følgende justering i beregningen af KA:
Hvis et institut for over 5 % af de underliggende eksponeringer i en pulje ikke har kendskab til status med hensyn til overtrædelse af kontraktvilkår, skal positionen i securitiseringen risikovægtes med 1 250 %.
Med henblik på dette stykke er referencepositionen den position, som i alle henseender er sidestillet med derivatet, eller i mangel af en sådan sidestillet position den position, som er umiddelbart efterstillet derivatet.
Artikel 262
Behandling af STS-securitiseringer efter SEC-SA
Efter SEC-SA beregnes risikovægten for en position i en STS-securitisering i henhold til artikel 261, dog med følgende ændringer:
Artikel 263
Beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb efter den eksterne ratingbaserede metode (SEC-ERBA)
For så vidt angår eksponeringer med kortsigtede kreditvurderinger, eller når en rating baseret på en kortsigtet kreditvurdering kan afledes i henhold til stk. 7, finder følgende risikovægte anvendelse:
Tabel 1
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
Alle andre ratings |
Risikovægt |
15 % |
50 % |
100 % |
1 250 % |
For så vidt angår eksponeringer med langsigtede kreditvurderinger, eller når en rating baseret på en langsigtet kreditvurdering kan afledes i henhold til denne artikels stk. 7, finder risikovægtene i tabel 2 anvendelse, behørigt justeret for trancheløbetid (MT) i henhold til artikel 257 og nærværende artikels stk. 4 og for så vidt angår ikkeforanstillede trancher for tranchetykkelse i henhold til nærværende artikels stk. 5:
Tabel 2
Kreditkvalitetstrin |
Foranstillet tranche |
Ikkeforanstillet (tynd) tranche |
||
Trancheløbetid (MT) |
Trancheløbetid (MT) |
|||
1 år |
5 år |
1 år |
5 år |
|
1 |
15 % |
20 % |
15 % |
70 % |
2 |
15 % |
30 % |
15 % |
90 % |
3 |
25 % |
40 % |
30 % |
120 % |
4 |
30 % |
45 % |
40 % |
140 % |
5 |
40 % |
50 % |
60 % |
160 % |
6 |
50 % |
65 % |
80 % |
180 % |
7 |
60 % |
70 % |
120 % |
210 % |
8 |
75 % |
90 % |
170 % |
260 % |
9 |
90 % |
105 % |
220 % |
310 % |
10 |
120 % |
140 % |
330 % |
420 % |
11 |
140 % |
160 % |
470 % |
580 % |
12 |
160 % |
180 % |
620 % |
760 % |
13 |
200 % |
225 % |
750 % |
860 % |
14 |
250 % |
280 % |
900 % |
950 % |
15 |
310 % |
340 % |
1 050 % |
1 050 % |
16 |
380 % |
420 % |
1 130 % |
1 130 % |
17 |
460 % |
505 % |
1 250 % |
1 250 % |
Alle andre |
1 250 % |
1 250 % |
1 250 % |
1 250 % |
Institutter tager højde for tranchetykkelse ved at beregne risikovægten for ikkeforanstillede trancher som følger:
hvor
T = tranchetykkelse udtrykt som D – A
hvor
D |
er detachment point som fastsat i henhold til artikel 256 |
A |
er attachment point som fastsat i henhold til artikel 256. |
Med henblik på brug af afledte ratings skal institutter tildele en ikkeratet position en afledt rating, der svarer til kreditvurderingen af en ratet referenceposition, som opfylder samtlige følgende betingelser:
Referencepositionen er i alle henseender sidestillet med den ikkeratede securitiseringsposition eller i mangel af en sidestillet position med den referenceposition, der er umiddelbart efterstillet den ikkeratede position.
Referencepositionen er ikke omfattet af eventuelle tredjepartsgarantier eller andre former for kreditforbedring, som ikke er tilgængelige for den ikkeratede position.
Referencepositionens løbetid er lig med eller længere end den pågældende ikkeratede positions løbetid.
Alle afledte ratings ajourføres regelmæssigt for at afspejle eventuelle ændringer i kreditvurderingen af referencepositionen.
Med henblik på første afsnit er referencepositionen den position, som i alle henseender er sidestillet med derivatet, eller i mangel af en sådan sidestillet position den position, som er umiddelbart efterstillet derivatet.
Artikel 264
Behandling af STS-securitiseringer efter SEC-ERBA
For så vidt angår eksponeringer med kortsigtede kreditvurderinger, eller når en rating baseret på en kortsigtet kreditvurdering kan afledes i henhold til artikel 263, stk. 7, finder følgende risikovægte anvendelse:
Tabel 3
Kreditkvalitetstrin |
1 |
2 |
3 |
Alle andre ratings |
Risikovægt |
10 % |
30 % |
60 % |
1 250 % |
For så vidt angår eksponeringer med langsigtede kreditvurderinger, eller når en rating baseret på en langsigtet kreditvurdering kan afledes i henhold til artikel 263, stk. 7, fastsættes risikovægte i henhold til tabel 4, justeret for trancheløbetid (MT) i henhold til artikel 257 og artikel 263, stk. 4, og for så vidt angår ikkeforanstillede trancher for tranchetykkelse i henhold til artikel 263, stk. 5:
Tabel 4
Kreditkvalitetstrin |
Foranstillet tranche |
Ikkeforanstillet (tynd) tranche |
||
Trancheløbetid (MT) |
Trancheløbetid (MT) |
|||
1 år |
5 år |
1 år |
5 år |
|
1 |
10 % |
10 % |
15 % |
40 % |
2 |
10 % |
15 % |
15 % |
55 % |
3 |
15 % |
20 % |
15 % |
70 % |
4 |
15 % |
25 % |
25 % |
80 % |
5 |
20 % |
30 % |
35 % |
95 % |
6 |
30 % |
40 % |
60 % |
135 % |
7 |
35 % |
40 % |
95 % |
170 % |
8 |
45 % |
55 % |
150 % |
225 % |
9 |
55 % |
65 % |
180 % |
255 % |
10 |
70 % |
85 % |
270 % |
345 % |
11 |
120 % |
135 % |
405 % |
500 % |
12 |
135 % |
155 % |
535 % |
655 % |
13 |
170 % |
195 % |
645 % |
740 % |
14 |
225 % |
250 % |
810 % |
855 % |
15 |
280 % |
305 % |
945 % |
945 % |
16 |
340 % |
380 % |
1 015 % |
1 015 % |
17 |
415 % |
455 % |
1 250 % |
1 250 % |
Alle andre |
1 250 % |
1 250 % |
1 250 % |
1 250 % |
Artikel 265
Den interne vurderingsmetodes anvendelsesområde og operationelle krav
Hvis et institut har modtaget tilladelse til at anvende den interne vurderingsmetode i henhold til nærværende artikels stk. 2, og en specifik position i et ABCP-program eller en ABCP-transaktion falder ind under anvendelsesområdet for den pågældende tilladelse, anvender instituttet denne metode til at beregne denne positions risikovægtede eksponeringsbeløb.
De kompetente myndigheder giver institutter tilladelse til at anvende den interne vurderingsmetode inden for et klart afgrænset område, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
Alle positioner i det pågældende gældsbrev, der udstedes i et ABCP-program, er ratede positioner.
Den interne vurdering af positionernes kreditkvalitet afspejler den offentligt tilgængelige vurderingsmetode, der anvendes af et eller flere ECAI'er til rating af securitiseringspositioner med sikkerhed i underliggende eksponeringer af den type, der securitiseres.
Det gældsbrev, der udstedes i ABCP-programmet, udstedes hovedsagelig til tredjepartsinvestorer.
Det pågældende instituts interne vurderingsprocedure er mindst lige så konservativ som de offentligt tilgængelige vurderinger foretaget af de ECAI'er, som har udarbejdet en ekstern rating for det gældsbrev, der udstedes i ABCP-programmet, navnlig med hensyn til stressfaktorer og andre relevante kvantitative elementer.
Instituttets interne vurderingsmetode tager hensyn til alle relevante offentligt tilgængelige ratingmetoder anvendt af ECAI'er, der vurderer ABCP-programmets gældsbrev, og omfatter ratingklasser, som svarer til ECAI'ers kreditvurderinger. Instituttet registrerer internt en redegørelse for, hvordan kravene i dette litra er opfyldt, og ajourfører regelmæssigt denne redegørelse.
Instituttet anvender den interne vurderingsmetode til intern risikostyring, herunder i forbindelse med sine procedurer for beslutningstagning, administrative oplysninger og allokering af intern kapital.
Interne eller eksterne revisorer, et ECAI eller instituttets interne afdeling for kreditrevision eller risikostyring gennemgår regelmæssigt den interne vurderingsprocedure og kvaliteten af de interne vurderinger af kreditkvaliteten af instituttets eksponeringer i et ABCP-program eller en ABCP-transaktion.
Instituttet registrerer resultaterne af sine interne ratings over tid for at evaluere resultaterne af sin interne vurderingsmetode og foretager eventuelle tilpasninger af denne metode, når resultaterne af eksponeringerne regelmæssigt afviger fra dem, som de interne ratings angiver.
ABCP-programmet omfatter bevillingsstandarder og standarder for passivforvaltning i form af retningslinjer til programadministratoren vedrørende mindst:
kriterierne for godkendelse af aktiver, jf. dog litra j)
eksponeringernes type og økonomiske værdi, der følger af tilvejebringelsen af likviditetsfaciliteter og kreditforbedringer
fordelingen af tab mellem securitiseringspositionerne i ABCP-programmet eller ABCP-transaktionen
den juridiske og økonomiske isolation af de overførte aktiver fra den enhed, der sælger aktiverne.
ABCP-programmets kriterier for godkendelse af aktiver omfatter mindst:
udelukkelse af anskaffelse af aktiver, der er betydeligt over forfald eller misligholdt
begrænsning af uforholdsmæssig koncentration på enkelte låntagere eller geografiske områder, og
begrænsning af restløbetiden af de aktiver, der skal anskaffes.
Der foretages en analyse af aktivsælgerens kreditrisiko- og forretningsprofil, som mindst omfatter en vurdering af sælgerens:
hidtidige og forventede økonomiske resultater
nuværende markedsposition og forventet fremtidig konkurrenceevne
gearing, pengestrømme, rentedækning og gældsrating, og
bevillingsstandarder, muligheder for gældsafvikling samt inddrivelsesprocedurer.
ABCP-programmet omfatter inddrivelsespolitikker og -procedurer, der tager hensyn til administrationsselskabets operationelle muligheder og kreditværdighed, og har elementer, som begrænser risici i forbindelse med sælgers og administrationsselskabets resultater. Med henblik på dette litra kan risici i forbindelse med resultater begrænses ved hjælp af udløsende værdier baseret på sælgers eller administrationsselskabets aktuelle kreditværdighed for at undgå sammenblanding af midler i tilfælde af sælgers eller administrationsselskabets misligholdelse.
Det aggregerede estimat af tab på en aktivpulje, som kan erhverves i ABCP-programmet, tager hensyn til alle potentielle risikokilder, såsom kredit- og udvandingsrisiko.
Hvis omfanget af den kreditforbedring, som sælger står for, udelukkende er baseret på kreditrelaterede tab, og udvandingsrisikoen er væsentlig for den pågældende aktivpulje, omfatter ABCP-programmet en separat reserve til udvandingsrisiko.
Omfanget af det krævede kreditforbedringsniveau i ABCP-programmet beregnes under hensyntagen til adskillige års historiske oplysninger, herunder tab, misligholdelser, udvandinger samt omsætningstakt for fordringer.
ABCP-programmet omfatter strukturelle elementer ved anskaffelse af eksponeringer med henblik på at begrænse den potentielle kreditforringelse af den underliggende portefølje. Sådanne elementer kan omfatte udløsende værdier for nedtrapning, der specifikt vedrører en pulje af eksponeringer.
Instituttet evaluerer den underliggende aktivpuljes karakteristika, f.eks. dens vægtede gennemsnitskreditvurdering, og identificerer eventuel koncentration på enkelte låntagere eller geografiske områder og aktivpuljens diversifikation.
Institutter, som har fået tilladelse til at anvende den interne vurderingsmetode, må ikke vende tilbage til at anvende andre metoder for positioner, som falder ind under anvendelsesområdet for den interne vurderingsmetode, medmindre begge følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at det har god grund til at gøre det.
Instituttet har fået forudgående tilladelse af den kompetente myndighed.
Artikel 266
Beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb efter den interne vurderingsmetode
Artikel 267
Maksimumsrisikovægte for foranstillede securitiseringspositioner: transparensmetoden
I tilfælde af blandede puljer beregnes maksimumsrisikovægten som følger:
Hvis instituttet anvender SEC-IRBA, tildeles den del af den underliggende pulje, der er omfattet af standardmetoden, og den del af den underliggende pulje, der er omfattet af IRB-metoden, hver især den tilsvarende risikovægt efter henholdsvis standardmetoden og IRB-metoden.
Hvis instituttet anvender SEC-SA eller SEC-ERBA, svarer maksimumsrisikovægten for foranstillede securitiseringspositioner til den vægtede gennemsnitsrisikovægt for de underliggende eksponeringer efter standardmetoden.
Med henblik på denne artikel omfatter den risikovægt, som ville finde anvendelse efter IRB-metoden i henhold til kapitel 3, forholdet mellem:
forventede tab ganget med 12,5, og
eksponeringsværdien af de underliggende eksponeringer.
Artikel 268
Maksimumskapitalkrav
Maksimumskapitalkravet fremkommer ved at gange det beløb, der beregnes i henhold til stk. 1 eller 2, med den største interesseandel, som instituttet besidder i de relevante trancher (V), udtrykt i procent og beregnet som følger:
V er for et institut, som har en eller flere securitiseringspositioner i en enkelt tranche, forholdet mellem den nominelle størrelse af de securitiseringspositioner, som instituttet besidder i den givne tranche, og tranchens nominelle størrelse.
V er for et institut, som har securitiseringspositioner i forskellige trancher, den maksimale interesseandel på tværs af trancher. I denne forbindelse beregnes interesseandelen for hver af de forskellige trancher som anført i litra a).
Artikel 269
Resecuritiseringer
I forbindelse med positioner i en resecuritisering skal institutter anvende SEC-SA i henhold til artikel 261 med følgende ændringer:
W = 0 for enhver eksponering mod en securitiseringstranche i puljen af underliggende eksponeringer
p = 1,5
den risikovægt, der fremkommer, er omfattet af en bundgrænse for risikovægt på 100 %.
Artikel 269a
Behandling af securitiseringer af misligholdte eksponeringer (NPE-securitiseringer)
I denne artikel forstås ved:
»NPE-securitisering«: en NPE-securitisering som defineret i artikel 2, nr. 25), i forordning (EU) 2017/2402
»kvalificerende traditionel NPE-securitisering«: en traditionel NPE-securitisering, hvor den ikkerefunderbare rabat på købsprisen udgør mindst 50 % af det udestående beløb for de underliggende eksponeringer på det tidspunkt, hvor de blev overført til SSPE'en.
Institutterne foretager beregningen i overensstemmelse med følgende formel:
hvor:
CRmax |
= |
maksimumskapitalkravet i tilfælde af en kvalificerende traditionel NPE-securitisering |
RWEAIRB |
= |
summen af risikovægtede eksponeringsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
ELIRB |
= |
summen af forventede tabsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
NRPPD |
= |
den ikkerefunderbare rabat på købsprisen |
EVIRB |
= |
summen af eksponeringsværdierne af de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
EVPool |
= |
summen af eksponeringsværdierne af alle underliggende eksponeringer i puljen |
SCRAIRB |
= |
for eksponeringsleverende institutter de specifikke kreditrisikojusteringer, som instituttet har foretaget med hensyn til de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden, hvis og i det omfang disse justeringer overstiger NRPPD; for investorinstitutter er beløbet nul |
RWEASA |
= |
summen af risikovægtede eksponeringsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af standardmetoden. |
Med henblik på første afsnit skal eksponeringsleverende institutter, som anvender SEC-IRBA på en position, og som må anvende egne LGD-estimater og konverteringsfaktorer i forbindelse med alle underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden i overensstemmelse med kapitel 3, fratrække den ikkerefunderbare rabat på købsprisen og, hvor det er relevant, eventuelle yderligere specifikke kreditrisikojusteringer fra de forventede tab og eksponeringsværdier af de underliggende eksponeringer i tilknytning til en foranstillet position i en kvalificerende traditionel NPE-securitisering i overensstemmelse med følgende formel:
hvor:
RWmax |
= |
den risikovægt, som, før bundgrænsen anvendes, finder anvendelse på en foranstillet position i en kvalificerende traditionel NPE-securitisering, når transparensmetoden anvendes |
RWEAIRB |
= |
summen af risikovægtede eksponeringsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
RWEASA |
= |
summen af risikovægtede eksponeringsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af standardmetoden |
ELIRB |
= |
summen af forventede tabsbeløb for de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
NRPPD |
= |
den ikkerefunderbare rabat på købsprisen |
EVIRB |
= |
summen af eksponeringsværdierne af de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden |
EVpool |
= |
summen af eksponeringsværdierne af alle underliggende eksponeringer i puljen |
EVSA |
= |
summen af eksponeringsværdierne af de underliggende eksponeringer, der er omfattet af standardmetoden |
SCRAIRB |
= |
de specifikke kreditrisikojusteringer, som det eksponeringsleverende institut har foretaget med hensyn til de underliggende eksponeringer, der er omfattet af IRB-metoden, hvis og i det omfang disse justeringer overstiger NRPPD. |
Med henblik på denne artikel beregnes den ikkerefunderbare rabat på købsprisen ved at trække det i litra b) omhandlede beløb fra det i litra a) omhandlede beløb:
det udestående beløb for NPE-securitiseringens underliggende eksponeringer på det tidspunkt, hvor disse eksponeringer blev overført til SSPE'en
summen af følgende:
den oprindelige salgspris for trancherne eller, hvor det er relevant, dele af trancherne i NPE-securitiseringen, der er solgt til tredjepartsinvestorer, og
det udestående beløb på det tidspunkt, hvor de underliggende eksponeringer blev overført til SSPE'en, for trancherne eller, hvor det er relevant, dele af trancherne i den securitisering, som det eksponeringsleverende institut besidder.
Med henblik på stk. 5 og 6 nedjusteres beregningen af den ikkerefunderbare rabat på købsprisen i hele transaktionens levetid under hensyntagen til de realiserede tab. Enhver reduktion i de underliggende eksponeringers udestående beløb som følge af realiserede tab reducerer den ikkerefunderbare rabat på købsprisen, dog med en bundgrænse på nul.
Hvis en rabat er struktureret på en sådan måde, at den helt eller delvis kan refunderes til det eksponeringsleverende institut, anses en sådan rabat ikke for en ikkerefunderbar rabat på købsprisen med henblik på denne artikel.
Artikel 270
Foranstillede positioner i balanceførte STS-securitiseringer
Et eksponeringsleverende institut kan beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb for en securitiseringsposition i forbindelse med en balanceført STS-securitisering som omhandlet i artikel 26a, stk. 1, i forordning (EU) 2017/2402 i overensstemmelse med artikel 260, 262 eller 264 i nærværende forordning, alt efter hvad der er relevant, hvis den pågældende position opfylder begge følgende betingelser:
securitiseringen opfylder kravene fastsat i artikel 243, stk. 2
positionen betragtes som den foranstillede securitiseringsposition.
EBA overvåger anvendelsen af stk. 1, navnlig med hensyn til:
markedsvolumen og markedsandel for balanceførte STS-securitiseringer, med hensyn til hvilke det eksponeringsleverende institut anvender stk. 1, på tværs af forskellige aktivklasser
den observerede fordeling af tab på den foranstillede tranche og på andre trancher af balanceførte STS-securitiseringer, hvor det eksponeringsleverende institut anvender stk. 1 med hensyn til den foranstillede position i sådanne securitiseringer
indvirkningen af anvendelsen af stk. 1 på institutternes gearing
indvirkningen af anvendelsen af balanceførte STS-securitiseringer, med hensyn til hvilke det eksponeringsleverende institut anvender stk. 1, på de respektive eksponeringsleverende institutters udstedelse af kapitalinstrumenter.
Artikel 270a
Supplerende risikovægt
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i stk. 2 omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 270b
Anvendelse af kreditvurderinger fra ECAI'er
Institutter må kun benytte kreditvurderinger til at bestemme risikovægten af en securitiseringsposition i overensstemmelse med dette kapitel, hvis de er udstedt eller er godkendt af et ECAI i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009.
Artikel 270c
Krav, som skal opfyldes i forbindelse med kreditvurderinger fra ECAI'er
Institutter anvender kun en kreditvurdering foretaget af et ECAI med henblik på beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb i henhold til afdeling 3, hvis følgende betingelser er opfyldt:
Der er ingen forskel mellem de typer af betalinger, der afspejles i kreditvurderingen, og de typer af betalinger, som instituttet er berettiget til i henhold til den kontrakt, der ligger til grund for den pågældende securitiseringsposition.
ECAI'et offentliggør kreditvurderinger og oplysninger om tabs- og likviditetsanalyse, vurderingers følsomhed over for ændringer i de underliggende vurderingsforudsætninger, herunder udviklingen i underliggende eksponeringer, og om de procedurer, metoder, forudsætninger og centrale elementer, der ligger til grund for kreditvurderinger i henhold til forordning (EF) nr. 1060/2009. Med henblik på dette litra anses oplysninger for at være offentligt tilgængelige, hvis de offentliggøres i et tilgængeligt format. Oplysninger, der kun stilles til rådighed for et begrænset antal enheder, anses ikke for at være offentligt tilgængelige.
Kreditvurderingen medtages i ECAI'ets transitionsmatrice.
Kreditvurderingen baseres ikke helt eller delvis på ufinansieret støtte, som instituttet selv har stillet til rådighed. Hvis en position baseres helt eller delvis på ufinansieret støtte, skal instituttet betragte denne position, som om den ikke var kreditvurderet, med henblik på beregning af risikovægtede eksponeringsbeløb for denne position i henhold til afdeling 3.
ECAI'et har forpligtet sig til at offentliggøre redegørelser for, hvordan udviklingen i underliggende eksponeringer indvirker på kreditvurderingen.
Artikel 270d
Anvendelse af kreditvurderinger
Et institut benytter kreditvurderinger af sine securitiseringspositioner konsistent og ikke selektivt og skal i denne forbindelse opfylde følgende krav:
Instituttet benytter ikke ét ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i nogle trancher og et andet ECAI's kreditvurderinger til sine positioner i andre trancher inden for samme securitisering, uanset om disse er blevet ratet af førstnævnte ECAI.
Hvis en position har to kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, benytter instituttet den mindst fordelagtige kreditvurdering.
Hvis en position har tre eller flere kreditvurderinger foretaget af udpegede ECAI'er, benyttes de to mest fordelagtige kreditvurderinger. Hvis de to mest fordelagtige vurderinger er forskellige, benyttes den mindst fordelagtige af de to.
Instituttet anmoder ikke aktivt om tilbagetrækning af mindre fordelagtige vurderinger.
Artikel 270e
Konvertering af securitisering
EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på objektivt og konsistent at konvertere de kreditkvalitetstrin, der er omhandlet i dette kapitel, til de relevante kreditvurderinger foretaget af alle ECAI'er. EBA skal med henblik på denne artikel navnlig:
sondre mellem de relative risikograder, som kommer til udtryk i de enkelte vurderinger
overveje kvantitative faktorer såsom misligholdelses- eller tabsprocenter samt de hidtidige resultater i forbindelse med de enkelte ECAI'ers kreditvurderinger for forskellige aktivklasser
overveje kvalitative faktorer såsom omfanget af transaktioner, der vurderes af det pågældende ECAI, og dets metode og dets kreditvurderingers betydning, navnlig om sådanne vurderinger tager højde for forventet tab eller første eurotab, og rettidig betaling af renter eller endelig betaling af renter
søge at sikre, at securitiseringspositioner, for hvilke samme risikovægt anvendes på grundlag af kreditvurderinger foretaget af ECAI'er, er omfattet af samme kreditrisikograd.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. juli 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i nærværende stykkes første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 6
Modpartskreditrisiko
Artikel 271
Beregning af eksponeringsværdien
Artikel 272
Definitioner
I dette kapitel og afsnit VI i nærværende del forstås ved:
1) |
"modpartsrisiko" eller "CCR" : risikoen for, at modparten i forbindelse med en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens pengestrømme er endeligt afviklet |
2) |
"terminsforretninger" : transaktioner, hvor en modpart forpligter sig til at levere et værdipapir, en råvare eller et beløb i udenlandsk valuta til gengæld for kontanter, andre finansielle instrumenter eller råvarer - eller omvendt - på et afviklings- eller leveringstidspunkt, der ved aftale er fastsat til mere end den korteste af markedsnormen for den pågældende transaktion eller fem arbejdsdage efter den dag, hvor instituttet har indgået transaktionen |
3) |
"margenlån" : transaktioner, hvori et institut yder kredit i forbindelse med køb, salg, overførsel af eller handel med værdipapirer. Margenlån omfatter ikke andre lån, som er sikret ved sikkerhedsstillelse i form af værdipapirer |
4) |
"nettinggruppe" : en gruppe transaktioner mellem et institut og en enkelt modpart, som er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, for hvilket netting er anerkendt i henhold til afdeling 7 og kapitel 4. Enhver transaktion, som ikke er omfattet af et retsgyldigt bilateralt nettingsystem, som er anerkendt i henhold til afdeling 7, behandles i forbindelse med dette kapitel som sin egen nettinggruppe. I henhold til metoden med interne modeller, der er fastsat i afdeling 6, kan alle nettinggrupper med en enkelt modpart behandles som en enkelt nettinggruppe, hvis de individuelle nettinggruppers negativt simulerede markedsværdier er sat til 0 i estimeringen af den forventede eksponering (Expected Exposure, "EE") |
5) |
"risikoposition" : et risikotal, som efter standardmetoden i afdeling 5 tildeles en transaktion ved hjælp af en forudbestemt algoritme |
6) |
"risikoafdækningsgruppe" : en gruppe transaktioner tilhørende samme nettinggruppe, for hvilken fuld eller delvis modregning tillades med henblik på at fastsætte den potentielle fremtidige eksponering ifølge de metoder, der er omhandlet i afdeling 3 eller 4 |
7) |
"margenaftale" : en aftale eller bestemmelser i en aftale, hvorefter en modpart skal stille sikkerhed over for en anden modpart, når den anden modparts eksponering mod den førstnævnte modpart når over et bestemt niveau |
7a) |
"envejsmargenaftale" : en margenaftale, hvorefter et institut skal stille variationsmargener over for en modpart, men ikke har ret til at modtage variationsmargen fra denne modpart, eller omvendt |
8) |
"margentærskelværdi" : det beløb, som en stadig udestående eksponering højst må andrage, før en part har ret til at kræve sikkerhedsstillelse |
9) |
"margenrisikoperiode" : tidsrummet fra den seneste udveksling af sikkerhedsstillelse for en nettinggruppe af transaktioner med en misligholdende modpart, indtil transaktionerne er afviklet, og den deraf følgende markedsrisiko igen er afdækket |
10) |
"den faktiske løbetid" efter metoden med interne modeller for en nettinggruppe med en løbetid på over et år : forholdet mellem summen af den forventede eksponering i nettinggruppens transaktioners levetid diskonteret med den risikofrie rente, divideret med summen af den forventede eksponering i løbet af et år i nettinggruppen diskonteret med den risikofrie rente. Den faktiske løbetid kan korrigeres, så den afspejler "rollover"-risikoen ved at erstatte den forventede eksponering med den faktisk forventede eksponering for prognosehorisonter på mindre end et år |
11) |
"netting på tværs af produkter" : samling af transaktioner vedrørende forskellige produktkategorier i samme nettinggruppe i overensstemmelse med de regler om netting på tværs af produkter, der er beskrevet i dette kapitel |
12) |
"aktuel markedsværdi" ("CMV") : nettomarkedsværdien af alle transaktioner i en nettinggruppe uden indregning af eventuel modtaget eller stillet sikkerhed, hvor CMV beregnes ud fra såvel positive som negative markedsværdier |
12a) |
"NICA" eller "net independent collateral amount" : summen af den volatilitetsjusterede værdi af modtaget eller stillet nettosikkerhed vedrørende nettinggruppen, alt efter hvad der er relevant, bortset fra variationsmargen. |
13) |
"markedsværdiernes fordeling" : prognose over sandsynlighedsfordelingen for nettoværdierne af transaktioner i en nettinggruppe på et tidspunkt i fremtiden (prognosehorisonten) baseret på disse transaktioners faktiske markedsværdi på prognosedatoen |
14) |
"eksponeringernes fordeling" : prognose over sandsynlighedsfordelingen for markedsværdier, hvor forudsagte forekomster af negative nettomarkedsværdier sættes til nul |
15) |
"risikoneutral fordeling" : fordelingen af markedsværdier eller eksponeringer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af værdier, der kan udledes af markedet, såsom implicitte volatiliteter |
16) |
"reel fordeling" : fordelingen af markedsværdier eller eksponeringer i en fremtidig tidsperiode, hvor fordelingen beregnes på grundlag af historiske eller faktiske værdier såsom volatilitet, som fastsættes ud fra tidligere pris- eller kursændringer |
17) |
"aktuel eksponering" : nul eller, hvis denne værdi er højere, markedsværdien af en transaktion eller portefølje af transaktioner i en nettinggruppe med en modpart, hvor værdien af disse transaktioner tabes i tilfælde af modpartens misligholdelse, idet det forudsættes, at det ikke er muligt at inddrive beløbet i forbindelse med insolvens eller likvidation |
18) |
"maksimal eksponering" : en høj percentil af fordelingen af eksponeringer på en given fremtidig dato, før den længste transaktion i nettinggruppen forfalder |
19) |
"forventet eksponering" (Expected Exposure, "EE") : gennemsnittet af fordelingen af eksponeringer på en given fremtidig dato, før den transaktion i nettinggruppen, der har den længste løbetid, forfalder |
20) |
"faktisk forventet eksponering (Effective Expected Exposure, "Effective EE") på en given dato" : den maksimale forventede eksponering, der foreligger på denne eller en tidligere dato. Alternativt kan den for en given dato fastsættes til den største værdi af enten den forventede eksponering på denne dato eller den faktisk forventede eksponering på en hvilken som helst tidligere dato |
21) |
"forventet positiv eksponering" (Expected Positive Exposure — "EPE") : det vægtede gennemsnit over tid af forventede eksponeringer, hvor vægtene er den andel af den samlede tidsperiode, som en enkelt forventet eksponering udgør. Ved beregningen af kapitalgrundlagskravet fastsætter institutter gennemsnittet for det første år eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, inden for hvilken den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, udløber |
22) |
"faktisk forventet positiv eksponering" (Effective Expected Positive Exposure – "faktisk EPE") : det vægtede gennemsnit af den faktisk forventede eksponering for det første år i nettinggruppen eller, hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, for den periode, som den kontrakt i nettinggruppen, der har den længste løbetid, dækker, hvor vægtene er den andel af den samlede tidsperiode, som en enkelt forventet eksponering udgør |
23) |
"rollover"-risiko" : det beløb, hvormed værdien af EPE undervurderes, når der forventes en løbende strøm af transaktioner med en modpart Den yderligere eksponering, som disse fremtidige transaktioner resulterer i, indgår ikke i beregningen af EPE |
24) |
"modpart": i forbindelse med afdeling 7 : enhver juridisk eller fysisk person, der indgår en aftale om netting og lovligt kan gøre det |
25) |
"aftale om netting på tværs af produkter" : en bilateral aftale mellem et institut og en modpart, der skaber en enkelt retlig forpligtelse, som dækker alle involverede, bilaterale masteraftaler og transaktioner inden for forskellige produktkategorier, der er omfattet af aftalen. I forbindelse med denne definition forstås ved "forskellige produktkategorier"
a)
genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer
b)
margenlån
c)
de kontrakter, der er nævnt i bilag II |
26) |
"betalingselement" : den betaling, der er aftalt i forbindelse med en transaktion i et OTC-derivat med en lineær risikoprofil, hvor det er bestemt, at et finansielt instrument skal udveksles mod betaling I tilfælde af transaktioner, hvor det er bestemt, at en betaling skal udveksles mod en betaling, består de to betalingselementer af kontraktmæssigt fastsatte bruttobetalinger, herunder transaktionens fiktive værdi. |
Artikel 273
Metoder til beregning af eksponeringsværdien
Et institut, der ikke opfylder betingelserne i artikel 273a, stk. 1, må ikke anvende den metode, der er omhandlet i afdeling 4. Et institut, der ikke opfylder betingelserne i artikel 273a, stk. 2, må ikke anvende den metode, der er omhandlet i afdeling 5.
Institutterne må permanent anvende de metoder, der er beskrevet i afdeling 3-6, sideløbende inden for en koncern. Et enkeltstående institut må ikke permanent anvende metoderne i afdeling 3-6 sideløbende.
Et institut kan med forbehold af de kompetente myndigheders tilladelse i overensstemmelse med artikel 283, stk. 1 og 2, ansætte eksponeringsværdien for følgende ved brug af metoden med interne modeller, der er beskrevet i afdeling 6:
de kontrakter, der er nævnt i bilag II
genkøbstransaktioner
transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer
margenlån
terminsforretninger.
Når et institut køber et kreditderivat til sikring af en eksponering uden for handelsbeholdningen eller en modpartsrisiko, kan det beregne sit kapitalgrundlagskrav for den afdækkede eksponering i overensstemmelse med enten:
artikel 233-236 eller
artikel 153, stk. 3, eller artikel 183, hvis der er givet tilladelse i overensstemmelse med artikel 143.
Eksponeringsværdien for CCR for disse kreditderivater sættes til nul, medmindre et institut anvender metode ii) i artikel 299, stk. 2, litra h).
Uanset første afsnit beregnes eksponeringsværdien, når en margenaftale gælder for flere nettinggrupper med den pågældende modpart, og instituttet anvender en af metoderne fastsat i afdeling 3-6 til at beregne eksponeringsværdien for disse nettinggrupper, i overensstemmelse med den relevante afdeling.
For en given modpart svarer eksponeringsværdien for en given nettinggruppe af OTC-derivatinstrumenter i bilag II beregnet i overensstemmelse med dette kapitel til den største af nul og differencen mellem summen af eksponeringsværdier for alle nettinggrupper med modparten og summen af kreditværdijusteringer for den pågældende modpart, som instituttet har indregnet som en nedskrivning. Kreditværdijusteringerne beregnes uden hensyntagen til en eventuel modsvarende debetværdijustering, der kan henføres til firmaets egen kreditrisiko, og som allerede er udeladt af kapitalgrundlaget i henhold til artikel 33, stk. 1, litra c).
Med henblik på første afsnit er to OTC-derivatkontrakter fuldt overensstemmende, hvis de opfylder alle følgende betingelser:
deres risikopositioner er modsatrettede
deres egenskaber, bortset fra handelsdatoen, er identiske
deres pengestrømme udligner hinanden fuldt ud.
Artikel 273a
Betingelser for anvendelse af forenklede metoder til beregning af eksponeringsværdien
Et institut kan beregne eksponeringsværdien af sine derivatpositioner i overensstemmelse med metoden i afdeling 4, såfremt omfanget af dets balanceførte og ikkebalanceførte derivataktiviteter er lig med eller under begge følgende tærskler på grundlag af en månedlig vurdering med anvendelse af data fra den sidste dag i måneden:
10 % af instituttets samlede aktiver
300 mio. EUR.
Et institut kan beregne eksponeringsværdien af sine derivatpositioner i overensstemmelse med metoden i afdeling 5, såfremt omfanget af dets balanceførte og ikkebalanceførte derivataktiviteter er lig med eller under begge følgende tærskler på grundlag af en månedlig vurdering med anvendelse af data fra den sidste dag i måneden:
5 % af instituttets samlede aktiver
100 mio. EUR.
Med henblik på stk. 1 og 2 beregner institutterne omfanget af deres balanceførte og ikkebalanceførte derivataktiviteter på grundlag af data fra den sidste dag i hver måned i overensstemmelse med følgende krav:
Derivatpositioner ansættes til deres markedsværdi på denne bestemte dato. Hvis markedsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansættes positionen til dagsværdien på denne dato; hvis markedsværdien og dagsværdien for en position ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansættes positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi
Lange derivatpositioners absolutte værdi og korte derivatpositioners absolutte værdi adderes
Alle derivatpositioner medtages, bortset fra kreditderivater, der anses for at være interne afdækninger af eksponeringer mod kreditrisici uden for handelsbeholdningen.
Artikel 273b
Manglende overholdelse af betingelserne for anvendelse af forenklede metoder til beregning af eksponeringsværdien af derivater
Et institut ophører med at beregne eksponeringsværdierne af sine derivatpositioner i overensstemmelse med afdeling 4 eller 5, alt efter hvad der er relevant, senest tre måneder efter en af følgende:
Instituttet opfylder ikke betingelserne i artikel 273a, stk. 1, litra a), eller artikel 273a, stk. 2, litra a), alt efter hvad der er relevant, eller betingelserne i artikel 273a, stk. 1, litra b), eller artikel 273a, stk. 2, litra b), alt efter hvad der er relevant, i tre på hinanden følgende måneder
Instituttet opfylder ikke betingelserne i artikel 273a, stk. 1, litra a), eller artikel 273a, stk. 2, litra a), alt efter hvad der er relevant, eller betingelserne i artikel 273a, stk. 1, litra b), eller artikel 273a, stk. 2, litra b), alt efter hvad der er relevant, i mere end seks ud af de foregående12 måneder.
Afdeling 3
Artikel 274
Eksponeringsværdi
Et institut kan beregne en enkelt eksponeringsværdi på nettinggruppeniveau for alle de transaktioner, der er omfattet af en kontraktlig nettingaftale, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
nettingaftalen tilhører en af de typer kontraktlige nettingaftaler, der er omhandlet i artikel 295
nettingaftalen er anerkendt af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 296
instituttet har opfyldt forpligtelserne i artikel 297 for så vidt angår nettingaftalen.
Hvis en af betingelserne i første afsnit ikke er opfyldt, behandler instituttet hver transaktion, som om den var en separat nettinggruppe.
Institutterne beregner eksponeringsværdien af en nettinggruppe ved hjælp af standardmetoden for modpartskreditrisiko på følgende måde:
RC |
= |
genanskaffelsesomkostninger beregnet i henhold til artikel 275, og |
PFE |
= |
den potentielle fremtidige eksponering beregnet i henhold til artikel 278 |
α |
= |
1,4. |
Institutterne kan fastsætte eksponeringsværdien af en nettinggruppe, der opfylder alle følgende betingelser, til nul:
nettinggruppen består alene af solgte optioner
nettinggruppens aktuelle markedsværdi er altid negativ
instituttet har på forhånd modtaget præmien for alle optioner, der indgår i nettinggruppen, som garanti for opfyldelsen af kontrakterne
nettinggruppen er ikke omfattet af en margenaftale.
Artikel 275
Genanskaffelsesomkostninger
Institutterne beregner genanskaffelsesomkostningerne for nettinggrupper, som ikke er omfattet af en margenaftale, efter følgende formel:
Institutterne beregner genanskaffelsesomkostningerne for enkelte nettinggrupper, som er omfattet af en margenaftale, efter følgende formel:
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne |
VM |
= |
den volatilitetsjusterede værdi af nettovariationsmargenen, der regelmæssigt modtages eller stilles for nettinggruppen med henblik på at begrænse ændringer i nettinggruppens CMV |
TH |
= |
den margentærskelværdi, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen, og under hvilken instituttet ikke kan kræve sikkerhedsstillelse, og |
MTA |
= |
det mindste overførselsbeløb, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen. |
Institutterne beregner genanskaffelsesomkostningerne for flere nettinggrupper, som er omfattet af samme margenaftale, efter følgende formel:
hvor
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne |
i |
= |
indekset for de nettinggrupper, der er omfattet af den enkelte margenaftale |
CMVi |
= |
CMV for nettinggruppen »i« |
VMMA |
= |
summen af den volatilitetsjusterede værdi af sikkerhed, der regelmæssigt modtages eller stilles for flere nettinggrupper med henblik på at begrænse ændringer af deres CMV, og |
NICAMA |
= |
summen af den volatilitetsjusterede værdi af sikkerhed, der modtages eller stilles for flere nettinggrupper, bortset fra VMMA. |
Med henblik på første afsnit kan NICAMA beregnes på handelsniveau, på nettinggruppeniveau eller på niveauet for alle de nettinggrupper, der er omfattet af margenaftalen, afhængigt af hvilket niveau margenaftalen finder anvendelse på.
Artikel 276
Anerkendelse og behandling af sikkerhed
Med henblik på denne afdeling beregner institutterne størrelsen af sikkerheden for VM, VMMA, NICA og NICAMA ud fra alle følgende krav:
når alle transaktioner i en nettinggruppe indgår i handelsbeholdningen, anerkendes kun sikkerhed, der er anerkendt i henhold til artikel 197 og 299
hvis en nettinggruppe indeholder mindst én transaktion, der er uden for handelsbeholdningen, indregnes kun sikkerhed, der er anerkendt i henhold til artikel 197
sikkerhed fra en modpart indregnes med et plus, og sikkerhed til en modpart indregnes med et minus
den volatilitetsjusterede værdi af enhver type modtaget eller stillet sikkerhed beregnes i overensstemmelse med artikel 223; med henblik på denne beregning anvender institutterne ikke den metode, der er omhandlet i artikel 225
den samme sikkerhedspost medtages ikke samtidig i både VM og NICA
den samme sikkerhedspost medtages ikke samtidig i både VMMA og NICAMA
sikkerhed til en modpart, der er adskilt fra denne modparts aktiver, og der som følge af denne adskillelse er konkursbeskyttet i tilfælde af denne modparts misligholdelse eller insolvens, medtages ikke i beregningen af NICA og NICAMA.
Ved beregningen af den volatilitetsjusterede værdi af stillet sikkerhed omhandlet i nærværende artikels stk. 1, litra d), erstatter institutterne formlen i artikel 223, stk. 2, med følgende formel:
Med henblik på stk. 1, litra d), fastsætter institutterne den likvidationsperiode, der er relevant for beregningen af den volatilitetsjusterede værdi af modtaget eller stillet sikkerhed i overensstemmelse med en af følgende tidshorisonter:
et år for nettinggrupper omhandlet i artikel 275, stk. 1
margenrisikoperioden, jf. artikel 279c, stk. 1, litra b), for nettinggrupper omhandlet i artikel 275, stk. 2 og 3.
Artikel 277
Henførelse af transaktioner til risikokategorier
Institutterne henfører hver transaktion i en nettinggruppe til en af følgende risikokategorier med henblik på at fastlægge nettinggruppens potentielle fremtidige eksponering som omhandlet i artikel 278:
renterisiko
valutakursrisiko
kreditrisiko
aktierisiko
råvarerisiko
andre risici.
Uanset stk. 1, 2 og 3 anvender institutterne følgende krav, når de henfører transaktioner til de risikokategorier, der er anført i stk. 1:
når den primære risikofaktor for en transaktion, eller den væsentligste risikofaktor i en given risikokategori for transaktioner omhandlet i stk. 3, er inflationsbestemt, henfører institutterne transaktionen til kategorien for renterisiko
når den primære risikofaktor for en transaktion, eller den væsentligste risikofaktor i en given risikokategori for transaktioner omhandlet i stk. 3, er klimabestemt, henfører institutterne transaktionen til kategorien for råvarerisiko.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
metoden til at identificere transaktioner, der kun har én væsentlig risikofaktor
metoden til at identificere transaktioner, der har mere end én væsentlig risikofaktor, og til at identificere den væsentligste af disse risikofaktorer med henblik på stk. 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 277a
Risikoafdækningsgrupper
Institutterne fastlægger de relevante risikoafdækningsgrupper for hver risikokategori tilknyttet en nettinggruppe og henregner hver transaktion til disse risikoafdækningsgrupper på følgende måde:
transaktioner, der er henført til kategorien for renterisiko, henregnes kun til den samme risikoafdækningsgruppe, hvis deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er denomineret i den samme valuta
transaktioner, der er henført til kategorien for valutakursrisiko, henregnes kun til den samme risikoafdækningsgruppe, hvis deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er baseret på det samme valutapar
alle transaktioner, der er henført til kategorien for kreditrisiko, henregnes til den samme risikoafdækningsgruppe
alle transaktioner, der er henført til kategorien for aktierisiko, henregnes til den samme risikoafdækningsgruppe
transaktioner, der er henført til kategorien for råvarerisiko, henregnes til en af følgende risikoafdækningsgrupper på grundlag af karakteren af deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3:
energi
metaller
landbrugsvarer
andre råvarer
klimaforhold
transaktioner, der er henført til kategorien for andre risici, henregnes kun til den samme risikoafdækningsgruppe, hvis deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er identisk.
Med henblik på nærværende stykkes første afsnit, litra a), henregnes transaktioner, der er henført til kategorien for renterisiko, og hvis primære risikofaktor er inflationsbestemt, til andre separate risikoafdækningsgrupper end de risikoafdækningsgrupper, som er fastlagt for transaktioner, der er henført til kategorien for renterisiko, og hvis primære risikofaktor ikke er inflationsbestemt. Disse transaktioner tildeles kun den samme risikoafdækningsgruppe, hvis deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er denomineret i den samme valuta.
Uanset nærværende artikels stk. 1 fastlægger institutterne særskilte individuelle risikoafdækningsgrupper i hver risikokategori for følgende transaktioner:
transaktioner, for hvilke den primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, enten er en risikofaktors markedsbestemte volatilitet eller realiserede volatilitet eller korrelationen mellem to risikofaktorer
transaktioner, for hvilke den primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er forskellen mellem to risikofaktorer henført til den samme risikokategori, eller transaktioner, som består af to betalingselementer denomineret i den samme valuta, og for hvilke en risikofaktor fra den samme risikokategori for den primære risikofaktor er indeholdt i det andet betalingselement end det, der indeholder den primære risikofaktor.
Med henblik på nærværende stykkes første afsnit, litra a), henregner institutterne kun transaktioner til den samme risikoafdækningsgruppe i den relevante risikokategori, hvis deres primære risikofaktor, eller den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3, er identisk.
Med henblik på litra b) i første afsnit henregner institutterne kun transaktioner til den samme risikoafdækningsgruppe i den relevante risikokategori, hvis risikofaktorparret i disse transaktioner som omhandlet deri er identisk, og der er positiv korrelation mellem de to risikofaktorer, der er indeholdt i parret. Ellers henregner institutterne transaktioner omhandlet i litra b) i første afsnit til en af de risikoafdækningsgrupper, der er etableret i henhold til stk. 1, på grundlag af kun en af de to risikofaktorer, der er omhandlet i litra b) i første afsnit.
Artikel 278
Potentiel fremtidig eksponering
Institutterne beregner en nettinggruppes potentielle fremtidige eksponering på følgende måde:
hvor
PFE |
= |
den potentielle fremtidige eksponering |
a |
= |
indekset for de risikokategorier, der er medtaget i beregningen af nettinggruppens potentielle fremtidige eksponering |
AddOn(a) |
= |
tillægget for risikokategorien »a« beregnet i henhold til artikel 280a-280f, alt efter hvad der er relevant, og |
multiplikator |
= |
multiplikatorfaktoren beregnet efter formlen omhandlet i stk. 3. |
Med henblik på denne beregning medtager institutterne tillægget for en bestemt risikokategori i beregningen af en nettinggruppes potentielle fremtidige eksponering, hvis mindst én af nettinggruppens transaktioner er blevet henført til denne risikokategori.
Med henblik på stk. 1 beregnes multiplikatorfaktoren på følgende måde:
multiplikator = |
|
1 hvis z ≥ 0 |
|
|
hvor
z = |
|
CMV – NICA for nettinggrupperne omhandlet i artikel 275, stk. 1 |
|
CMV – VM – NICA for nettinggrupperne omhandlet i artikel 275, stk. 2 |
|||
CMVi – NICAi for nettinggrupperne omhandlet i artikel 275, stk. 3 |
NICAi |
= |
NICA beregnet kun for transaktioner i nettinggruppen »i«. NICAi beregnes på handelsniveau eller nettinggruppeniveau afhængigt af margenaftalen. |
Artikel 279
Beregning af risikopositionen
Med henblik på beregning af de tillæg for risikokategori, der er omhandlet i artikel 280a-280f, beregner institutterne risikopositionen for hver transaktion i en nettinggruppe på følgende måde:
δ |
= |
tilsynsdelta for transaktionen beregnet efter formlen i artikel 279a |
AdjNot |
= |
transaktionens justerede nominelle værdi beregnet i henhold til artikel 279b, og |
MF |
= |
løbetidsfaktoren for transaktionen beregnet efter formlen i artikel 279c. |
Artikel 279a
Tilsynsdelta
Institutterne beregner tilsynsdelta på følgende måde:
For call- og put-optioner, der giver optionskøberen ret til at købe eller sælge et underliggende instrument til en positiv pris på en enkelt eller flere datoer i fremtiden, benytter institutterne, såfremt disse optioner ikke er henført til kategorien for renterisiko, følgende formel:
hvor
δ |
= |
tilsynsdelta |
fortegn |
= |
– 1, hvor transaktionen er en solgt call-option eller en købt put-option |
Fortegn |
= |
+ 1, hvor transaktionen er en købt call-option eller en solgt put-option |
Type |
= |
– 1, hvor transaktionen er en put-option |
Type |
= |
+ 1, hvor transaktionen er en call-option |
N(x) |
= |
den kumulative fordelingsfunktion for en standardiseret normalfordelt stokastisk variabel (dvs. sandsynligheden for, at en normalfordelt stokastisk variabel med middelværdi 0 og varians 1 er mindre end eller lig med »x«) |
P |
= |
spot- eller terminsprisen for optionens underliggende instrument; for optioner, hvis pengestrømme afhænger af en gennemsnitlig værdi af prisen på det underliggende instrument, er P lig med den gennemsnitlige værdi på beregningsdatoen. |
K |
= |
strikeprisen for optionen |
T |
= |
perioden mellem udløbsdatoen for optionen (Texp) og indberetningsdatoen; for optioner, som udelukkende kan udøves på en fremtidig dato, er Texp lig med den pågældende dato; for optioner, som kan udøves på flere fremtidige datoer, er Texp lig med den seneste af disse datoer; T udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og |
σ |
= |
optionens tilsynsbaserede volatilitet fastlagt i overensstemmelse med tabel 1 på grundlag af risikokategorien for transaktionen og karakteren af optionens underliggende instrument. |
Tabel 1
Risikokategori |
Underliggende instrument |
Tilsynsbaseret volatilitet |
Valutakurs |
Alle |
15 % |
Kredit |
Single name-instrument |
100 % |
Multi name-instrument |
80 % |
|
Aktiekapital |
Single name-instrument |
120 % |
Multi name-instrument |
75 % |
|
Råvare |
Elektricitet |
150 % |
Andre råvarer (ekskl. elektricitet) |
70 % |
|
Andre |
Alle |
150 % |
Institutter, der anvender terminsprisen for en options underliggende instrument, sikrer, at:
terminsprisen er i overensstemmelse med optionens karakteristika
terminsprisen er beregnet med en relevant rente, som er gældende på indberetningsdatoen
terminsprisen integrerer det underliggende instruments forventede pengestrømme inden optionens udløb.
For trancher af en syntetisk securitisering og et »nth to default«-kreditderivat benytter institutterne følgende formel:
hvor
fortegn = |
|
+ 1 hvis kreditrisikoafdækning er modtaget ved transaktionen |
|
– 1 hvis kreditrisikoafdækning er givet ved transaktionen |
A |
= |
tranchens attachment point; for en »nth to default«-kreditderivattransaktion baseret på referenceenhederne k, A = (n-1)/k, og |
D |
= |
tranchens detachment point; for en »nth to default«-kreditderivattransaktion baseret på referenceenhederne k, D = n/k. |
For transaktioner, der ikke er omhandlet i litra a) eller b), benytter institutterne følgende tilsynsdelta:
δ = |
|
+ 1 hvis transaktionen er en lang position i den primære risikofaktor eller i den væsentligste risikofaktor i en given risikokategori |
|
– 1 hvis transaktionen er en kort position i den primære risikofaktor eller i den væsentligste risikofaktor i en given risikokategori |
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på:
i overensstemmelse med den internationale lovgivningsmæssige udvikling at præcisere den formel, som institutterne skal anvende til beregning af tilsynsdelta for call- og put-optioner henført til kategorien for renterisiko, som er forenelig med markedsbetingelser, hvor renterne kan være negative, og den tilsynsbaserede volatilitet, der er hensigtsmæssig til denne formel,
at angive metoden til at afgøre, om en transaktion er en lang eller kort position i den primære risikofaktor eller i den væsentligste risikofaktor i den givne risikokategori for transaktioner omhandlet i artikel 277, stk. 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 279b
Justeret nominel værdi
Institutterne beregner den justerede nominelle værdi på følgende måde:
For transaktioner, der er henført til kategorien for renterisiko eller kreditrisiko, beregner institutterne den justerede nominelle værdi som produktet af derivatkontraktens nominelle værdi og den tilsynsmæssige varighedsfaktor, der beregnes på følgende måde:
hvor
R |
= |
den tilsynsbaserede diskonteringssats; R = 5 % |
S |
= |
perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention |
E |
= |
perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, som udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention, og |
OneBusinessYear |
= |
et år udtrykt i arbejdsdage ved hjælp af den relevante bankdagskonvention. |
Startdatoen for en transaktion er den tidligste dato, hvor der som led i transaktionen som minimum enten fastsættes eller foretages en kontraktlig betaling til eller fra instituttet, bortset fra betalinger vedrørende udveksling af sikkerhed i henhold til en margenaftale. Hvis transaktionen allerede har fastsat eller foretaget betalinger på indberetningsdatoen, er startdatoen for en transaktion lig 0.
Hvis en transaktion omfatter en eller flere kontraktlige fremtidige datoer, hvor instituttet eller modparten kan beslutte at bringe transaktionen til ophør inden dens kontraktlige udløb, er startdatoen for en transaktion lig med den tidligste af følgende:
den dato eller den tidligste af flere fremtidige datoer, hvor instituttet eller modparten kan beslutte at bringe transaktionen til ophør inden dens kontraktlige udløb
den dato, hvor en transaktion begynder at fastsætte eller foretage betalinger bortset fra betalinger vedrørende udveksling af sikkerhed i henhold til en margenaftale.
Hvis en transaktion har et finansielt instrument som det underliggende instrument, der kan give anledning til kontraktlige forpligtelser ud over de forpligtelser, der følger af transaktionen, fastsættes startdatoen for en transaktion på grundlag af den tidligste dato, hvor det underliggende instrument begynder at fastsætte eller foretage betalinger.
Udløbsdatoen for en transaktion er den seneste dato, hvor en kontraktlig betaling som led i en transaktion til eller fra instituttet foretages eller kan foretages.
Hvis en transaktion har et finansielt instrument som et underliggende instrument, der kan give anledning til kontraktlige forpligtelser ud over de forpligtelser, der følger af transaktionen, fastsættes udløbsdatoen for en transaktion på grundlag af den sidste kontraktlige betaling fra transaktionens underliggende instrument.
Hvis en transaktion er struktureret med henblik på at afvikle en udestående eksponering på bestemte betalingsdatoer, og hvor vilkårene justeres, således at transaktionens markedsværdi er nul på disse bestemte datoer, betragtes afviklingen af den udestående eksponering på disse bestemte datoer som en kontraktlig betaling som led i samme transaktion.
For transaktioner, der er henført til kategorien for valutakursrisiko, beregner institutterne den justerede nominelle værdi på følgende måde:
hvis transaktionen består af ét betalingselement, er den justerede nominelle værdi derivatkontraktens nominelle værdi
hvis transaktionen består af to betalingselementer, og det ene betalingselements nominelle værdi er denomineret i instituttets indberetningsvaluta, er den justerede nominelle værdi det andet betalingselements nominelle værdi
hvis transaktionen består af to betalingselementer, og begge betalingselementers nominelle værdi er denomineret i en anden valuta end instituttets indberetningsvaluta, er den justerede nominelle værdi den største af de to betalingselementers nominelle værdier, efter at disse værdier er konverteret til instituttets indberetningsvaluta til den gældende spotkurs.
For transaktioner, der er henført til kategorien for aktierisiko eller råvarerisiko, beregner institutterne den justerede nominelle værdi som produktet af markedsprisen for en enhed af transaktionens underliggende instrument og antallet af enheder i det underliggende instrument, som transaktionen refererer til;
hvis en transaktion, der er henført til kategorien for aktierisiko eller råvarerisiko, kontraktligt udtrykkes som en nominel værdi, anvender institutterne transaktionens nominelle værdi og ikke antallet af enheder i det underliggende instrument som den justerede nominelle værdi.
For transaktioner, der er henført til kategorien for andre risici, beregner institutterne den justerede nominelle værdi på grundlag af den bedst egnede metode af de metoder, der er omhandlet i litra a), b) og c), afhængigt af transaktionens underliggende instruments karakter og egenskaber.
Institutterne fastlægger den nominelle værdi af eller antallet af enheder i det underliggende instrument med henblik på beregning af den justerede nominelle værdi af en transaktion, jf. stk. 1, på følgende måde:
hvis den nominelle værdi af eller antallet af enheder i en transaktions underliggende instrument først fastsættes ved dens kontraktlige udløb:
for deterministiske nominelle værdier af eller antal enheder i det underliggende instrument er den nominelle værdi det vægtede gennemsnit af alle deterministiske beløb af nominelle værdier af eller antal enheder i det underliggende instrument, alt efter hvad der er relevant, indtil transaktionens kontraktlige udløb, hvor vægten er den del af perioden, hvor hvert beløb af den nominelle værdi finder anvendelse
for stokastiske nominelle værdier af og antal enheder i det underliggende instrument er den nominelle værdi den værdi, der fås ved at fastsætte den aktuelle markedsværdi i formlen til beregning af de fremtidige markedsværdier
for kontrakter, der indebærer flere udvekslinger af den nominelle værdi, multipliceres den nominelle værdi med antallet af resterende betalinger, der mangler at blive effektueret ifølge kontrakterne
for kontrakter, der indebærer multiplikation af pengestrømsbetalinger eller multiplikation af derivatkontraktens underliggende instrument, justerer instituttet den nominelle værdi, så der tages hensyn til multiplikationens virkninger på disse kontrakters risikostruktur.
Artikel 279c
Løbetidsfaktor
Institutterne beregner løbetidsfaktoren på følgende måde:
For transaktioner, der indgår i nettinggrupperne som omhandlet i artikel 275, stk. 1, anvender institutterne følgende formel:
hvor
MF |
= |
løbetidsfaktoren |
M |
= |
transaktionens restløbetid, som er lig med det tidsrum, der medgår til at opfylde alle kontraktlige forpligtelser i forbindelse med transaktionen; enhver optionalitet i en derivatkontrakt anses i den henseende for en kontraktlig forpligtelse; restløbetiden udtrykkes i år ved hjælp af den relevante bankdagskonvention hvis en transaktion har en anden derivatkontrakt som underliggende instrument, der kan give anledning til yderligere kontraktlige forpligtelser ud over de kontraktlige forpligtelser, der følger af transaktionen, er restløbetiden for transaktionen det tidsrum, der medgår til at opfylde alle kontraktlige forpligtelser i forbindelse med det underliggende instrument hvis en transaktion er struktureret med henblik på at afvikle en udestående eksponering på bestemte betalingsdatoer, og hvor vilkårene justeres, således at transaktionens markedsværdi er nul på disse bestemte datoer, er restløbetiden for transaktionen lig med tidsrummet indtil den næste justeringsdato, og |
»OneBusinessYear« |
= |
et år udtrykt i arbejdsdage ved hjælp af den relevante bankdagskonvention. |
For transaktioner, der indgår i nettinggrupperne, jf. artikel 275, stk. 2 og 3, defineres løbetidsfaktoren som:
hvor
MF |
= |
løbetidsfaktoren |
MPOR |
= |
margenrisikoperioden for nettinggruppen fastsat i overensstemmelse med artikel 285, stk. 2-5, og |
»OneBusinessYear« |
= |
et år udtrykt i arbejdsdage ved hjælp af den relevante bankdagskonvention. |
Når margenrisikoperioden fastsættes for transaktioner mellem en kunde og et clearingmedlem, erstatter et institut, der fungerer som kunde eller clearingmedlem, den minimumsperiode, der er fastsat i artikel 285, stk. 2, litra b), med fem arbejdsdage.
Artikel 280
Tilsynsfaktorkoefficient for risikoafdækningsgrupper
Med henblik på at beregne tillægget for en risikoafdækningsgruppe som omhandlet i artikel 280a-280f er tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgrupper »є« fastsat til følgende:
є = |
|
1 for risikoafdækningsgrupperne fastlagt i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1 |
|
5 for risikoafdækningsgrupperne fastlagt i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 2, litra a) |
|||
0,5 for risikoafdækningsgrupperne fastlagt i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 2, litra b) |
Artikel 280a
Tillæg for kategorien for renterisiko
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for renterisiko for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
AddOnIR |
= |
tillægget for kategorien for renterisiko |
j |
= |
indekset for alle de renterisikoafdækningsgrupper, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra a), og med artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for renterisiko beregnet i overensstemmelse med stk. 2. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for renterisiko:
hvor
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med den gældende værdi, jf. artikel 280 |
SFIR |
= |
tilsynsfaktoren for kategorien for renterisiko med en værdi svarende til 0,5 %, og |
|
= |
den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j« beregnet i overensstemmelse med stk. 3. |
Med henblik på at beregne den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j« henfører institutterne først hver transaktion i risikoafdækningsgruppen til den relevante undergruppe i tabel 2. Dette gøres på grundlag af udløbsdatoen for hver transaktion som fastsat i henhold til artikel 279b, stk. 1, litra a):
Tabel 2
Undergruppe |
Udløbsdato (år) |
1 |
> 0 og <=1 |
2 |
> 1 og <= 5 |
3 |
> 5 |
Institutterne beregner derefter den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j« efter følgende formel:
hvor
|
= |
den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j«, og |
Dj,k |
= |
den faktiske nominelle værdi af undergruppen »k« i risikoafdækningsgruppen »j« beregnet på følgende måde:
|
hvor
l |
= |
indekset for risikopositionen. |
Artikel 280b
Tillæg for kategorien for valutakursrisiko
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for valutakursrisiko for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
AddOnFX |
= |
tillægget for kategorien for valutakursrisiko |
j |
= |
indekset for de valutakursrisikoafdækningsgrupper, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra b), og med artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for valutakursrisiko beregnet i overensstemmelse med stk. 2. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for valutakursrisiko på følgende måde:
hvor
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med artikel 280 |
SFFX |
= |
tilsynsfaktoren for kategorien for valutakursrisiko med en værdi svarende til 4 % |
|
= |
den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j« beregnet på følgende måde: |
hvor
l |
= |
indekset for risikopositionen. |
Artikel 280c
Tillæg for kategorien for kreditrisiko
Med henblik på stk. 2 etablerer institutterne de relevante kreditreferenceenheder for nettinggruppen i overensstemmelse med følgende:
Der skal være én kreditreferenceenhed for hver udsteder af et referencegældsinstrument, som ligger til grund for en single name-transaktion, der henføres til kategorien for kreditrisiko; single name-transaktioner henregnes kun til den samme kreditreferenceenhed, hvis disse transaktioners underliggende referencegældsinstrument er udstedt af den samme udsteder.
Der skal være én kreditreferenceenhed for hver gruppe af referencegældsinstrumenter eller single name-kreditderivater, som ligger til grund for en multi name-transaktion, der henføres til kategorien for kreditrisiko; multi name-transaktioner henregnes kun til den samme kreditreferenceenhed, hvis gruppen af underliggende referencegældsinstrumenter eller single name-kreditderivater vedrørende disse transaktioner består af de samme dele.
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for kreditrisiko for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
AddOnCredit |
= |
tillægget for kategorien for kreditrisiko |
j |
= |
indekset for alle de kreditrisikoafdækningsgrupper, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra c), og med artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for kreditrisiko beregnet i overensstemmelse med stk. 3. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for kreditrisiko på følgende måde:
hvor
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for kreditrisiko |
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med artikel 280 |
k |
= |
indekset for kreditreferenceenhederne for nettinggruppen, der er etableret i overensstemmelse med stk. 1 |
|
= |
korrelationsfaktoren for kreditreferenceenheden »k«; når kreditreferenceenheden »k« er blevet etableret i overensstemmelse med stk. 1, litra a), er
|
AddOn(Entityk) |
= |
tillægget for kreditreferenceenheden »k« fastsat i overensstemmelse med stk. 4. |
Institutterne beregner tillægget for kreditreferenceenheden »k« på følgende måde:
hvor
|
= |
den faktiske nominelle værdi af kreditreferenceenheden »k« beregnet på følgende måde:
hvor
|
Institutterne beregner den tilsynsfaktor, der finder anvendelse på kreditreferenceenheden »k«, på følgende måde:
et institut, der anvender metoden i kapitel 3, henfører den interne vurdering af den individuelle udsteder til en af de eksterne kreditvurderinger
For kreditreferenceenheden »k«, der er etableret i overensstemmelse med stk. 1, litra b):
Tabel 3
Kreditkvalitetstrin |
Tilsynsfaktor for single name-transaktioner |
1 |
0,38 % |
2 |
0,42 % |
3 |
0,54 % |
4 |
1,06 % |
5 |
1,6 % |
6 |
6,0 % |
Tabel 4
Dominerende kreditkvalitet |
Tilsynsfaktor for noterede indekser |
»Investment grade« |
0,38 % |
Ikke »investment grade« |
1,06 % |
Artikel 280d
Tillæg for kategorien for aktierisiko
Med henblik på stk. 2 etablerer institutterne de relevante aktiereferenceenheder for nettinggruppen i overensstemmelse med følgende:
Der skal være én aktiereferenceenhed for hver udsteder af et referenceaktieinstrument, som ligger til grund for en single name-transaktion, der henføres til kategorien for aktierisiko; single name-transaktioner henregnes kun til den samme aktiereferenceenhed, hvis disse transaktioners underliggende referenceaktieinstrument er udstedt af den samme udsteder.
Der skal være én aktiereferenceenhed for hver gruppe af referenceaktieinstrumenter eller single name-aktiederivater, som ligger til grund for en multi name-transaktion, der henføres til kategorien for aktierisiko; multi name-transaktioner henregnes kun til den samme aktiereferenceenhed, hvis gruppen af underliggende referenceaktieinstrumenter eller single name-aktiederivater vedrørende disse transaktioner består af de samme dele.
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for aktierisiko for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
AddOnEquity |
= |
tillægget for kategorien for aktierisiko |
j |
= |
indekset for alle de aktierisikoafdækningsgrupper, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra d), og artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for aktierisiko beregnet i overensstemmelse med stk. 3. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for aktierisiko på følgende måde:
hvor
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for aktierisiko |
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med artikel 280 |
k |
= |
indekset for aktiereferenceenhederne for nettinggruppen, der er etableret i overensstemmelse med stk. 1 |
|
= |
korrelationsfaktoren for aktiereferenceenheden k; når aktiereferenceenheden k er blevet etableret i overensstemmelse med stk. 1, litra a), er
|
AddOn(Entityk) |
= |
tillægget for aktiereferenceenheden »k« fastsat i overensstemmelse med stk. 4. |
Institutterne beregner tillægget for aktiereferenceenheden »k« på følgende måde:
hvor
AddOn(Entityk) |
= |
tillægget for aktiereferenceenheden »k« |
|
= |
den tilsynsfaktor, der finder anvendelse på aktiereferenceenheden »k«; når aktiereferenceenheden »k« er blevet etableret i overensstemmelse med stk. 1, litra a), er
|
|
= |
den faktiske nominelle værdi af aktiereferenceenheden »k« beregnet på følgende måde:
hvor:
|
Artikel 280e
Tillæg for kategorien for råvarerisiko
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for råvarerisiko for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
AddOnCom |
= |
tillægget for kategorien for råvarerisiko |
j |
= |
indekset for de råvarerisikoafdækningsgrupper, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra e), og med artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for råvarerisiko beregnet i overensstemmelse med stk. 4. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for råvarerisiko på følgende måde:
hvor
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for råvarerisiko |
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med artikel 280 |
ρCom |
= |
korrelationsfaktoren for kategorien for råvarerisiko med en værdi svarende til 40 %. |
K |
= |
indekset for råvarereferencetyperne for nettinggruppen, der er etableret i overensstemmelse med stk. 2, og |
|
= |
tillægget for råvarereferencetypen »k« beregnet i overensstemmelse med stk. 5 |
Institutterne beregner tillægget for råvarereferencetypen »k« på følgende måde:
hvor
|
= |
tillægget for råvarereferencetypen »k« |
|
= |
den tilsynsfaktor, der finder anvendelse på råvarereferencetypen »k«; hvis råvarereferencetypen k svarer til transaktioner, der henføres til den risikoafdækningsgruppe, der er omhandlet i artikel 277a, stk. 1, litra e), bortset fra transaktioner vedrørende elektricitet, er |
|
= |
den faktiske nominelle værdi af råvarereferencetypen »k« beregnet på følgende måde:
hvor:
|
Artikel 280f
Tillæg for kategorien for andre risici
Med henblik på artikel 278 beregner institutterne tillægget for kategorien for andre risici for en given nettinggruppe på følgende måde:
hvor
j |
= |
indekset for de risikoafdækningsgrupper for andre risici, der er etableret i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1, litra f), og artikel 277a, stk. 2, for nettinggruppen, og |
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for andre risici beregnet i overensstemmelse med stk. 2. |
Institutterne beregner tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for andre risici på følgende måde:
hvor
|
= |
tillægget for risikoafdækningsgruppen »j« i kategorien for andre risici |
єj |
= |
tilsynsfaktorkoefficienten for risikoafdækningsgruppen »j« fastsat i overensstemmelse med artikel 280, og |
SFOther |
= |
tilsynsfaktoren for kategorien for andre risici med en værdi svarende til 8 % |
|
= |
den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppen »j« beregnet på følgende måde:
hvor
|
Artikel 281
Beregning af eksponeringsværdien
Eksponeringsværdien af en nettinggruppe beregnes i overensstemmelse med følgende krav:
institutterne må ikke anvende behandlingen i artikel 274, stk. 6
uanset artikel 275, stk. 1, beregner institutterne for nettinggrupper, der ikke er omhandlet i artikel 275, stk. 2, genanskaffelsesomkostningerne efter følgende formel:
RC = max{CMV, 0}
hvor
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne, og |
CMV |
= |
den aktuelle markedsværdi. |
uanset denne forordnings artikel 275, stk. 2, beregner institutterne for nettinggrupper af transaktioner: som handles på en anerkendt børs; som cleares centralt af en central modpart, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. 648/2012, eller som er anerkendt i overensstemmelse med artikel 25 i nævnte forordning; eller for hvilke sikkerhedsstillelse udveksles bilateralt med modparten i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) nr. 648/2012, genanskaffelsesomkostningerne efter følgende formel:
RC = TH + MTA
hvor
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne |
TH |
= |
den margentærskelværdi, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen, og under hvilken instituttet ikke kan kræve sikkerhedsstillelse |
MTA |
= |
det mindste overførselsbeløb, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen |
uanset artikel 275, stk. 3, beregner institutterne for nettinggrupper, der er omfattet af en margenaftale, som gælder for flere nettinggrupper, genanskaffelsesomkostningerne som summen af genanskaffelsesomkostningerne for hver enkelt nettinggruppe beregnet i overensstemmelse med stk. 1, som om de ikke var omfattet af en margenaftale
alle risikoafdækningsgrupper etableres i overensstemmelse med artikel 277a, stk. 1
institutterne anvender værdien 1 som multiplikator i formlen til at beregne den potentielle fremtidige eksponering i artikel 278, stk. 1, således:
hvor
PFE |
= |
den potentielle fremtidige eksponering, og |
AddOn(a) |
= |
tillægget for risikokategori a |
uanset artikel 279a, stk. 1, beregner institutterne tilsynsdelta for alle transaktioner således:
δ = |
|
+ 1 hvis transaktionen er en lang position i den primære risikofaktor |
|
– 1 hvis transaktionen er en kort position i den primære risikofaktor |
den formel, som er omhandlet i artikel 279b, stk. 1, litra a), og som anvendes til at beregne den tilsynsmæssige varighedsfaktor, læses således:
tilsynsmæssig varighedsfaktor = E – S
hvor
E |
= |
perioden mellem en transaktions udløbsdato og indberetningsdatoen, og |
S |
= |
perioden mellem en transaktions startdato og indberetningsdatoen |
løbetidsfaktoren i artikel 279c, stk. 1, beregnes således:
for transaktioner i nettinggrupper i artikel 275, stk. 1, MF = 1
for transaktioner i nettinggrupper i artikel 275, stk. 2 og 3, MF = 0,42
den formel, som er omhandlet i artikel 280a, stk. 3, og som anvendes til at beregne den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppe j i artikel 280a, stk. 3, læses således:
hvor
|
= |
den faktiske nominelle værdi af risikoafdækningsgruppe j, og |
Dj,k |
= |
den faktiske nominelle værdi af undergruppe k i risikoafdækningsgruppe j |
den formel, som er omhandlet i artikel 280c, stk. 3, og som anvendes til at beregne tillægget for kategorien for kreditrisiko for risikoafdækningsgruppe j, læses således:
hvor
|
= |
tillægget for kategorien for kreditrisiko for risikoafdækningsgruppe j, og |
AddOn(Entityk) |
= |
tillægget for kreditreferenceenheden k |
den formel, som er omhandlet i artikel 280d, stk. 3, og som anvendes til at beregne tillægget for kategorien for aktierisiko for risikoafdækningsgruppe »j«, læses således:
hvor
|
= |
tillægget for kategorien for aktierisiko for risikoafdækningsgruppe j, og |
AddOn(Entityk) |
= |
tillægget for kreditreferenceenheden k |
den formel, som er omhandlet i artikel 280e, stk. 4, og som anvendes til at beregne tillægget for råvarerisiko for risikoafdækningsgruppe j, læses således:
hvor
|
= |
tillægget for råvarerisiko for risikoafdækningsgruppe j, og |
|
= |
tillægget for råvarereferenceenheden k |
Artikel 282
Beregning af eksponeringsværdien
De aktuelle genanskaffelsesomkostninger i stk. 2 beregnes således:
for nettinggrupper af transaktioner, som handles på en anerkendt børs, der cleares centralt af en central modpart, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. 648/2012, eller som er anerkendt i overensstemmelse med artikel 25 i nævnte forordning, eller for hvilke sikkerhedsstillelse udveksles bilateralt med modparten i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EU) nr. 648/2012, anvender institutterne følgende formel:
RC = TH + MTA
hvor
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne |
TH |
= |
den margentærskelværdi, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen, og under hvilken instituttet ikke kan kræve sikkerhedsstillelse, og |
MTA |
= |
det mindste overførselsbeløb, der gælder for nettinggruppen i henhold til margenaftalen |
for alle andre nettinggrupper eller individuelle transaktioner anvender institutterne følgende formel:
RC = max{CMV, 0}
hvor
RC |
= |
genanskaffelsesomkostningerne, og |
CMV |
= |
den aktuelle markedsværdi |
For at beregne de aktuelle genanskaffelsesomkostninger ajourfører institutterne de aktuelle markedsværdier mindst hver måned.
Institutterne beregner den potentielle fremtidige eksponering i stk. 2 således:
en nettinggruppes potentielle fremtidige eksponering er summen af den potentielle fremtidige eksponering for alle transaktioner i nettinggruppen beregnet i overensstemmelse med litra b)
den potentielle fremtidige eksponering for en enkelt transaktion er dens nominelle værdi multipliceret med:
produktet af 0,5 % og transaktionens restløbetid udtrykt i år i forbindelse med rentederivatkontrakter
produktet af 6 % og transaktionens restløbetid udtrykt i år i forbindelse med kreditderivatkontrakter
4 % for valutaderivater
18 % for andre guld- og råvarederivater end elderivater
40 % for elderivater
32 % for aktiederivater
den nominelle værdi i litra b) fastsættes i overensstemmelse med artikel 279b, stk. 2 og 3, for alle derivater, der er opført i nævnte litra; desuden fastsættes den nominelle værdi af de derivater, der er nævnt i litra b), nr. iii)-vi), i overensstemmelse med artikel 279b, stk. 1, litra b) og c)
nettinggruppers potentielle fremtidige eksponering i stk. 3, litra a), multipliceres med 0,42.
Med henblik på at beregne den potentielle eksponering i forbindelse med rentederivater og kreditderivater i overensstemmelse med litra b), nr. i) og ii), kan et institut vælge at anvende den oprindelige løbetid i stedet for kontrakternes restløbetid.
Artikel 283
Tilladelse til at anvende metoden med interne modeller
Hvis de kompetente myndigheder finder det godtgjort, at instituttet opfylder kravet i stk. 2, kan de give nævnte institut tilladelse til at anvende metoden med interne modeller til beregning af eksponeringers værdi for følgende transaktioner:
transaktioner i artikel 273, stk. 2, litra a)
transaktioner i artikel 273, stk. 2, litra b), c) og d)
transaktioner i artikel 273, stk. 2, litra a)-d).
Hvis et institut har tilladelse til at anvende metoden med interne modeller til beregning af eksponeringers værdi for de transaktioner, der er omhandlet i litra a), b) og c) i første afsnit, kan det også anvende metoden med interne modeller i forbindelse med transaktionerne i artikel 273, stk. 2, litra e).
Uanset artikel 273, stk. 1, tredje afsnit, kan et institut vælge ikke at anvende denne metode på eksponeringer, som er uden betydning med hensyn til størrelse og risiko. I så fald anvender et institut en af de metoder, der er omhandlet i afdeling 3, 4 og 5, på disse eksponeringer, når de relevante krav for hver fremgangsmåde er opfyldt.
Hvis et institut ikke længere opfylder kravene i denne afdeling, underretter det den kompetente myndighed herom og foretager sig et af følgende:
forelægger den kompetente myndighed en plan for rettidig fornyet overholdelse
godtgør over for den kompetente myndighed, at virkningen af den manglende overholdelse er uvæsentlig.
Artikel 284
Eksponeringens værdi
Den model, som instituttet anvender til nævnte formål, skal:
angive den sandsynlige fordeling af ændringer i nettinggruppens markedsværdi, som kan tilskrives fælles ændringer i relevante markedsvariabler som renter, valutakurser osv.
beregne eksponeringsværdien for nettinggruppen på alle de fremtidige datoer under hensyntagen til fælles ændringer i markedsvariablerne.
Kapitalgrundlagskravet for modpartskreditrisiko i forbindelse med de modpartsrisikoeksponeringer, som et institut anvender metoder med interne modeller på, skal være det største af følgende:
kapitalgrundlagskravet for nævnte eksponeringer beregnet på grundlag af den faktisk forventede positive eksponering med brug af aktuelle markedsdata
kapitalgrundlagskravet for nævnte eksponeringer beregnet på grundlag af den faktisk forventede positive eksponering med brug af en enkelt konsistent kalibrering i stresssituationer for alle modpartsrisikoeksponeringer, som de anvender metoden med interne modeller på.
Med undtagelse af modparter identificeret som havende specifikke "wrong-way"-risici, der er omfattet af artikel 291, stk. 4 og 5, beregner institutterne eksponeringens værdi som produktet af alpha og den faktisk forventede positive eksponering som følger:
hvor:
α |
= |
1,4, medmindre de kompetente myndigheder kræver, at α tildeles en højere værdi, eller tillader institutterne at anvende deres egne estimater i overensstemmelse med stk. 9. |
Den faktiske EPE beregnes ved estimering af den forventede eksponering (EEt) ud fra den gennemsnitlige eksponering på en senere dato, hvor gennemsnittet fastsættes på grundlag af relevante markedsrisikofaktorers mulige fremtidige værdier.
Modellen estimerer EE på en række fremtidige datoer t1, t2, t3 osv.
Den faktiske EE beregnes rekursivt som:
hvor:
Den faktiske EPE svarer til den gennemsnitlige faktiske EE i det første år af en fremtidig eksponering. Hvis samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber inden for mindre end et år, svarer EPE til gennemsnittet af EE, indtil samtlige kontrakter i nettinggruppen udløber. Den faktiske EPE beregnes ud fra det vægtede gennemsnit af den faktiske EE:
De kompetente myndigheder kan uanset bestemmelserne i stk. 4 tillade institutter at anvende deres egne estimater af alpha, hvor:
alpha svarer til forholdet mellem den interne kapital baseret på en fuldstændig simulering af eksponeringer med modparter (tæller) og den interne kapital baseret på EPE (nævner)
EPE i nævneren anvendes, som om der var tale om et fast udestående lånebeløb.
Ved estimering i overensstemmelse med dette stykke er alpha ikke lavere end 1,2.
Artikel 285
Eksponeringsværdien for nettinggrupper omfattet af en margenaftale
Hvis nettinggruppen er omfattet af en margenaftale og en daglig værdiansættelse til markedsværdi, skal instituttet beregne den faktiske EPE som anført i dette stykke. Hvis modellen afspejler margenberegningens virkninger ved estimeringen af EE, kan instituttet med forbehold af den kompetente myndigheds tilladelse anvende modellens EE-værdi direkte i ligningen i artikel 284, stk. 5. De kompetente myndigheder giver kun en sådan tilladelse, hvis de efterprøver, at modellen afspejler margenberegningens virkninger ved estimering af EE. Et institut, der ikke har modtaget en sådan tilladelse, skal anvende en af følgende faktiske EPE-værdier:
den faktiske EPE, beregnet uden hensyntagen til eventuel sikkerhed, modtaget eller stillet ved en margen plus eventuel sikkerhedsstillelse over for modparten, der er uafhængig af den daglige værdiansættelse og fastsættelse af margen eller den aktuelle eksponering
den faktiske EPE, beregnet som den potentielle forøgelse af eksponeringen i løbet af den risikoperiode, margenaftalen dækker, plus, afhængigt af hvad der er størst:
den aktuelle eksponering, herunder modtaget eller stillet sikkerhed, dog ikke "called" eller omtvistet sikkerhedsstillelse
den største nettoeksponering, herunder sikkerhedsstillelse i henhold til margenaftalen, som ikke udløser "collateral call". Beløbet afspejler alle gældende tærskler, minimumsoverførsler, uafhængige beløb og initialmargener i henhold til margenaftalen.
For så vidt angår litra b) beregner institutterne tillægget som den forventede positive ændring af transaktionernes markedsværdi i den risikoperiode, margenaftalen dækker. Ændringer i sikkerhedsstillelsens værdi afspejles ►C2 ved brug af de tilsynsbaserede volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med kapitel 4, afdeling 4, eller ◄ egne estimater af volatilitetsjusteringer efter den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, men der påtages ikke sikkerhedsstillelse i margenrisikoperioden. Den risikoperiode, margenaftalen dækker, er underlagt de minimumsperioder, der er omhandlet i stk. 2 - 5.
For transaktioner, som er omfattet af daglig margenberegning og værdiansættelse, skal margenrisikoperioden, som anvendes til modellering af eksponeringsværdien med margenaftaler, mindst svare til:
fem arbejdsdage for nettinggrupper, der kun består af genkøbstransaktioner, transaktioner vedrørende ud- eller indlån i værdipapirer eller råvarer og margenlån
ti arbejdsdage for alle andre nettinggrupper.
For litra a) og b) i stk. 2, gælder følgende undtagelser:
For alle nettinggrupper, hvor antallet af handler overstiger 5 000 på et givet tidspunkt i løbet af et kvartal, skal margenrisikoperioden i det efterfølgende kvartal mindst svare til 20 arbejdsdage. Denne undtagelse finder ikke anvendelse på institutternes handelseksponeringer.
For nettinggrupper med en eller flere handler, som enten omfatter illikvid sikkerhedsstillelse eller et OTC-derivat, der ikke let kan erstattes, skal margenrisikoperioden mindst svare til 20 arbejdsdage.
Et institut bestemmer, om sikkerhedsstillelse er illikvid, eller om OTC-derivater ikke let kan erstattes i stresssituationer kendetegnet ved mangel på fortsat aktive markeder, hvor en modpart i løbet af to dage eller mindre ville kunne opnå adskillige prisnoteringer, som ikke ville bevæge markedet eller svare til en pris, som afspejler en nedsættelse (i tilfælde af sikkerhedsstillelse) eller en præmie (i tilfælde af et OTC-derivat) af markedsværdien.
Et institut skal overveje, om de handler eller værdipapirer, det har som sikkerhedsstillelse, er koncentreret omkring en bestemt modpart, og om instituttet ville kunne erstatte nævnte handler eller værdipapirer, hvis modparten forlod markedet i hast.
Ved margenberegning med et tidsinterval på N dage skal margenrisikoperioden mindst svare til perioden i stk. 2 og 3, F, plus N dage minus én dag. Dvs.:
Artikel 286
Modpartsrisikostyring – politikker, processer og systemer
Et institut skal oprette og til enhver tid råde over et modpartsrisikostyringssystem, som består af:
politikker, processer og systemer, der sikrer identificering, måling, styring, godkendelse og intern rapportering af modpartsrisiko
procedurer, der sikrer, at nævnte politikker, processer og systemer overholdes.
Nævnte politikker, procedurer og systemer skal være konceptuelt forsvarlige, implementeret med integritet og veldokumenterede. Dokumentationen skal omfatte en redegørelse for de empiriske teknikker, der benyttes til måling af modpartsrisiko.
Det modpartsrisikostyringssystem, som der stilles krav om i stk. 1, skal tage hensyn til markeds- og likviditetsrisici og til retlige og operationelle risici, der er relateret til modpartsrisikoen. Systemet skal navnlig sikre, at instituttet overholder følgende principper:
Det må ikke drive forretninger med en modpart uden at bedømme dennes kreditværdighed.
Det skal tage fornødent hensyn til den kreditrisiko, der forekommer i forbindelse med afviklingen og forud for denne.
Det skal i den udstrækning, det er praktisk muligt, håndtere sådanne risici på modpartsniveau ved at aggregere eksponeringer med modparter med andre krediteksponeringer og på firmaniveau.
Et institut, som anvender metoden med interne modeller, godtgør over for den kompetente myndighed, at modpartsrisikostyringssystemet tager højde for de likviditetsrisici, der er forbundet med følgende:
eventuelle indkommende "margin calls" i forbindelse med udskiftning af variationsmargen eller andre margentyper, f.eks. initialmargen eller uafhængig margen, ved negative markedspåvirkninger
eventuelle indkommende "calls" om returnering af overskydende sikkerhedsstillelse fra modparter
"calls", som skyldes en eventuel nedgradering af dets egen eksterne kreditkvalitetsvurdering.
Et institut skal sikre, at karakteren og tidshorisonten ved sikkerhedsgenanvendelse er i overensstemmelse med likviditetsbehovene og ikke skader dets evne til at stille eller returnere sikkerhed rettidigt.
Artikel 287
Organisationsstrukturer for modpartsrisikostyring
Et institut, som anvender metoden med interne modeller, skal oprette og til enhver tid råde over:
en risikokontrolenhed, som er i overensstemmelse med stk. 2
en sikkerhedsstyringsenhed, som er i overensstemmelse med stk. 3.
Risikokontrolenheden står for udformningen og iværksættelsen af modpartsrisikostyringen og skal foretage den indledende og løbende validering af modellen, varetage følgende funktioner og opfylde følgende krav:
Den skal stå for udformningen og iværksættelsen af instituttets modpartsrisikostyringssystem.
Den skal udarbejde daglige rapporter om og analysere resultaterne af instituttets risikomålingsmodel. Nævnte analyse skal omfatte en evaluering af forholdet mellem modpartsrisikoeksponeringsværdier og handelsbegrænsninger.
Den skal kontrollere inputdataenes integritet og udarbejde og analysere rapporter om resultaterne af instituttets risikomålingsmodel samt evaluere forholdet mellem risikoeksponeringsværdier og kredit- og handelsbegrænsninger.
Den skal drives uafhængigt af erhvervskredit- og handelsafdelingerne og må ikke være under upassende indflydelse.
Den skal have det fornødne personale.
Den skal rapportere direkte til instituttets øverste ledelse.
Dens arbejde skal integreres tæt med instituttets daglige kreditrisikostyring.
Dens resultater skal udgøre en integreret del af proceduren for planlægning, overvågning og styring af instituttets kreditrisikoprofil og overordnede risikoprofil.
Risikostyringsenheden varetager følgende opgaver og funktioner:
beregner og foretager "margin calls", styrer "margin call"-tvister og foretager daglig en nøjagtig indberetning af uafhængige beløbsniveauer, initialmargener og variationsmargener
kontrollerer integriteten af de data, der anvendes til at foretage "margin calls", og sikrer, at de er konsistente og regelmæssigt sammenholdes med alle relevante datakilder i instituttet
registrerer omfanget af sikkerhedsgenanvendelse og eventuelle ændringer af instituttets rettigheder til eller i forbindelse med den sikkerhed, som det stiller
indberetter til det korrekte ledelsesniveau, hvilke typer sikkerhedsaktiver, som genanvendes, og betingelserne for en sådan genanvendelse, herunder instrumentet, kreditkvaliteten og løbetiden
registrerer koncentration til de enkelte typer sikkerhedsaktiver, som instituttet accepterer
indberetter regelmæssigt og mindst én gang i kvartalet oplysninger om sikkerhedsstyring til den øverste ledelse, herunder informationer om, hvilken type sikkerhed der er modtaget og stillet, størrelsen, aldersfordeling og grunden til "margin call"-tvister. Den interne rapportering skal også afspejle udviklingen i disse tal.
Artikel 288
Gennemgang af modpartsrisikostyringssystemet
Et institut skal regelmæssigt foretage en uafhængig gennemgang af modpartsrisikostyringssystemet ved hjælp af sin egen interne revisionsprocedure. Denne gennemgang skal både omfatte aktiviteterne i kontrolenheden og i sikkerhedsstyringsenheden som krævet i artikel 287, hvor der som et minimum ses på:
dokumentationen vedrørende modpartsrisikostyringssystemet og -proceduren, og hvorvidt denne er fyldestgørende, som krævet i artikel 286
modpartsrisikokontrolenhedens organisering som krævet i artikel 287, stk. 1, litra a)
sikkerhedsstyringsenhedens organisering som krævet i artikel 287, stk. 1, litra b)
integreringen af modpartsrisikomålinger i den daglige risikostyring
proceduren for godkendelse af de risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handels- og administrationsafdelingerne
valideringen af eventuelle større ændringer i modpartsrisikomålingsproceduren
de modpartskreditrisici, der tages højde for i risikomålingsmodellen
ledelsesinformationssystemets integritet
modpartsrisikodataenes nøjagtighed og fuldstændighed
nøjagtig afspejling af betingelser i aftaler om sikkerhedsstillelse og netting i målinger af eksponeringsværdien
kontrollen af, om de datakilder, der anvendes i forbindelse med modeller, er konsistente, aktuelle og pålidelige, herunder om sådanne datakilder er uafhængige
nøjagtigheden og relevansen af de antagelser, der ligger til grund for volatiliteten og korrelationen
nøjagtigheden af vurderingen og beregningen af risikotransformering
kontrol af modellens nøjagtighed ved hjælp af hyppig efterprøvning ("backtesting") som omhandlet i artikel 293, stk. 1, litra b)-e)
modpartsrisikokontrolenhedens og sikkerhedsstyringsenhedens opfyldelse af de relevante tilsynsmæssige krav.
Artikel 289
Brugstest
Artikel 290
Stresstest
Det anvender mindst én gang i kvartalet multifaktorstresstestscenarier og vurderer væsentlige ikkeretningsbestemte risici, herunder rentekurveeksponering og basisrisici. Multifaktorstresstest skal som et minimum tage højde for nedenstående scenarier, hvor følgende gør sig gældende:
alvorlige økonomiske begivenheder eller alvorlige begivenheder på markedet
væsentligt generelt fald i markedslikviditeten
et stort finansielt mellemled realiserer positioner.
Artikel 291
"Wrong way"-risiko
I denne artikel gælder følgende:
Generel "wrong way"-risiko opstår, når sandsynligheden for, at modparterne misligholder deres forpligtelser, er positivt korreleret med generelle markedsrisikofaktorer.
Specifik "wrong way"-risiko opstår, når den fremtidige eksponering mod en bestemt modpart er positivt korreleret med modpartens sandsynlighed for misligholdelse som følge af arten af transaktionerne med modparten. Et institut anses for at være eksponeret for specifik "wrong way"-risiko, hvis den fremtidige eksponering mod en bestemt modpart forventes at være høj, når der er høj sandsynlighed for, at modparten misligholder sine forpligtelser.
Institutterne beregner kapitalgrundlagskrav for modpartskreditrisiko (CCR) ved transaktioner, hvor der er identificeret specifik "wrong way"-risiko, og hvor der eksisterer en juridisk forbindelse mellem modparten og udstederen af OTC-derivatets underliggende aktiv eller det underliggende aktiv vedrørende de transaktioner, der er omhandlet i artikel 273, stk. 2, litra b), c) og d), i overensstemmelse med følgende principper:
Instrumenter med specifik "wrong-way"-risiko indgår ikke i den samme nettinggruppe som andre transaktioner med modparten, og behandles hver især som en separat nettinggruppe.
Inden for en sådan separat nettinggruppe svarer eksponeringsværdien af "single-name"-"credit default swaps" til det fulde forventede tab i forbindelse med de underliggende instrumenters resterende dagsværdi ("fair value") ud fra den antagelse, at den underliggende udsteder er trådt i likvidation.
Tab givet misligholdelse (LGD) for et institut, som anvender metoden i kapitel 3, er 100 % for sådanne "swap"-transaktioner.
Den gældende risikovægt for et institut, som anvender metoden i kapitel 2, svarer til vægten for en usikret transaktion.
For så vidt angår alle andre transaktioner vedrørende et "single name" i en sådan separat nettinggruppe skal beregningen af eksponeringsværdien være i overensstemmelse med antagelsen om risiko ved pludselig misligholdelse af disse underliggende forpligtelser, når udstederen er juridisk forbundet med modparten. For så vidt angår transaktioner vedrørende en kurv af navne eller indeks anvendes risiko ved pludselig misligholdelse af de respektive underliggende forpligtelser, når udstederen er juridisk forbundet med modparten, hvis risikoen er væsentlig.
I det omfang der gøres brug af eksisterende markedsrisikoberegninger for kapitalgrundlagskrav i forbindelse med forøget misligholdelses- og migreringsrisiko, jf. afsnit IV, kapitel 5, afdeling 4, som allerede indeholder en LGD-antagelse, er LGD i den anvendte formel 100 %.
Artikel 292
Modelleringsprocessens integritet
Institutterne skal sikre modelleringsprocessens integritet, jf. artikel 284, ved som et minimum at træffe følgende foranstaltninger:
Modellen skal afspejle de vilkår og specifikationer, transaktionen er underlagt, på en aktuel, fyldestgørende og konservativ måde.
Nævnte vilkår omhandler bl.a. fiktive kontraktbeløb, løbetid, referenceaktiver, aftaler vedrørende margenberegning og nettingsystemer.
Nævnte vilkår og specifikationer skal opbevares i en sikker database, der underkastes formel og regelmæssig revision.
En procedure for godkendelse af nettingsystemer forudsætter en udtalelse fra juridisk personale for at kontrollere retskraften af netting under nævnte systemer.
Kontrollen i litra d) skal indlæses i databasen i litra c) af en uafhængig enhed.
Overførslen af data vedrørende transaktionsvilkår og -specifikationer til EPE-modellen skal underkastes intern revision.
Der skal findes processer til formel afstemning mellem modellen og kildedatasystemer med henblik på løbende at kontrollere, at transaktionsvilkår og -specifikationer afspejles på korrekt eller i hvert fald konservativ vis i EPE.
Til beregning af den faktiske EPE ved hjælp af stresskalibrering kalibrerer instituttet den faktiske EPE enten ved brug af data for en periode på tre år, som omfatter en periode, hvor modparternes "credit default spreads" sættes under pres, eller markedsudledte data fra en sådan kriseperiode.
Instituttet tager i den forbindelse højde for kravene i stk. 3, 4 og 5.
De kompetente myndigheder kræver, at instituttet tilpasser stresskalibreringen, hvis eksponeringen i forhold til nævnte benchmarkporteføljer afviger væsentligt fra hinanden.
Et institut skal underkaste modellen en valideringsprocedure, som er nærmere defineret i instituttets politikker og procedurer. Nævnte valideringsprocedure skal:
præcisere, hvilke undersøgelser der kræves for at sikre modellens integritet, og identificere forhold, som bevirker, at de forudsætninger, der ligger til grund for modellen, ikke er passende, hvilket derfor kan resultere i, at EPE vurderes for lavt
omfatte en undersøgelse af, hvor omfattende EPE-modellen er.
Et institut skal overvåge relevante risici og indføre procedurer med henblik på at justere sin estimering af EEPE, når disse risici antager et vist omfang. For at overholde dette stykke skal instituttet:
identificere og forvalte sine eksponeringer over for specifikke "wrong way"-risici, der opstår som omhandlet i artikel 291, stk. 1, litra b), og eksponeringer over for generelle "wrong way"-risici, der opstår som omhandlet i artikel 291, stk. 1, litra a)
hvis eksponeringernes risikoprofil efter et år er stigende, regelmæssigt sammenligne estimatet af en relevant eksponeringsværdi for et år med den samme eksponeringsværdi for hele eksponeringens levetid
i forbindelse med eksponeringer med kort løbetid (under et år) regelmæssigt sammenligne genanskaffelsesomkostningerne (den aktuelle eksponering) med den faktiske eksponeringsprofil og opbevare data, der gør det muligt at foretage en sådan sammenligning.
Artikel 293
Krav til risikostyringssystemet
Et institut skal opfylde følgende krav:
Det skal opfylde de kvalitetskrav, der er anført i tredje del, afsnit IV, kapitel 5.
Det skal regelmæssigt gennemføre et "backtesting"-program og sammenligne de risikoforanstaltninger, som modellen genererer, med realiserede risikoforanstaltninger og hypotetiske ændringer baseret på statiske positioner med realiserede foranstaltninger.
Det skal foretage en indledende validering og en løbende periodisk gennemgang af CCR-eksponeringsmodellen og de risikoforanstaltninger, den genererer. Valideringen og gennemgangen skal være uafhængige af modellens udvikling.
Ledelsesorganet og den øverste ledelse skal være involveret i risikostyringsprocessen og sikre, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til kreditrisiko- og CCR-styring. I den forbindelse skal de daglige rapporter, som den uafhængige risikokontrolenhed, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 287, stk. 1, litra a), udarbejder, gennemgås på et tilstrækkeligt højt ledelsesniveau med beføjelser til at foretage både reduktioner af positioner, som individuelle handlere har foretaget, og reduktioner af instituttets samlede risikoeksponering.
Den interne risikomålingsmodel skal integreres med instituttets daglige risikostyring.
Risikomålingssystemet skal anvendes sammen med interne handels- og eksponeringsbegrænsninger. I den forbindelse skal eksponeringsbegrænsninger relateres til instituttets risikomålingsmodel på en måde, som er konsistent over tid, og som er velkendt af handlere, kreditchefer og den øverste ledelse.
Et institut skal sikre, at dets risikostyringssystem er veldokumenteret. Det skal navnlig til enhver tid råde over et dokumenteret sæt af interne politikker, kontroller og procedurer vedrørende brugen af risikomålingssystemet og foranstaltninger til sikring af, at nævnte politikker overholdes.
Der foretages regelmæssigt en uafhængig gennemgang af instituttets risikostyringssystem i forbindelse med instituttets egen interne revisionsprocedure. Denne gennemgang omfatter både handelsafdelingernes og den uafhængige risikokontrolenheds aktiviteter. Der skal med regelmæssige mellemrum (og mindst én gang om året) foretages en revision af den samlede risikostyringsprocedure, hvor der som et minimum ses på alle de forhold, der er omhandlet i artikel 288.
Den løbende validering af CCR-modeller, herunder "backtesting", gennemgås regelmæssigt på et ledelsesniveau med beføjelser til at beslutte, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at afhjælpe svagheder ved modellerne.
Artikel 294
Valideringskrav
Institutterne skal som led i den indledende og løbende validering af CCR-eksponeringsmodellen og risikoforanstaltningerne sikre, at følgende krav opfyldes:
Instituttet foretager "backtesting" ved brug af historiske data om bevægelser i markedsrisikofaktorer forud for de kompetente myndigheders tilladelse, jf. artikel 283, stk. 1. Nævnte "backtesting" skal tage højde for en række specifikke tidshorisonter for prognoser på op til mindst et år, med en række forskellige indledningsdatoer og en lang række markedsforhold.
Institutter, som anvender metoden i artikel 285, stk. 1, litra b), skal regelmæssigt validere modellen for at kontrollere, om faktiske aktuelle eksponeringer er i overensstemmelse med prognoser for alle margenperioder inden for ét år. Hvis nogle af handlerne i nettinggruppen har en løbetid på under ét år, og nettinggruppen har større risikofaktorfølsomheder uden disse handler, tages der hensyn hertil ved valideringen.
Instituttet foretager "backtesting" af CCR-eksponeringsmodellens resultater og modellens relevante risikoforanstaltninger samt prognoserne for markedsrisikofaktorer. I forbindelse med sikrede handler skal de pågældende tidshorisonter for prognoser omfatte dem, der afspejler typiske risikoperioder for margenaftaler anvendt ved sikrede handler eller margenhandler.
Hvis modelvalideringen viser, at den faktiske EPE undervurderes, træffer instituttet de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe modellens unøjagtighed.
Instituttet skal afprøve de beregningsmodeller, der anvendes til bestemmelse af CCR-eksponeringer for et givet scenario af fremtidige påvirkninger af markedsrisikofaktorer som led i den indledende og løbende modelvalideringsprocedure. Modeller til prisfastsættelse af optioner skal tage højde for, at optionernes værdi med hensyn til markedsrisikofaktorer har en ikkelineær karakter.
CCR-eksponeringsmodellen skal omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at aggregere de eksponeringer, der indgår i nettinggruppen. Instituttet skal sikre sig, at transaktionerne henføres til den relevante nettinggruppe inden for modellen.
CCR-eksponeringsmodellen skal omfatte transaktionsspecifikke oplysninger, der gør det muligt at indregne virkningerne af margenberegningen. Den skal tage hensyn både til det nuværende margenbeløb og til den margen, der på et senere tidspunkt måtte blive overført mellem modparterne. Der skal i en sådan model tages højde for de margenaftaler, der er en- eller tosidige, frekvensen af "margin calls", den risiko, der er tale om i margenperioden, den nedre tærskel for usikrede eksponeringer, som instituttet er villig til at acceptere, og det mindste overførselsbeløb. Modellen skal enten estimere ændringer i markedsværdien af den stillede sikkerhed eller følge reglerne i kapitel 4.
Der skal som led i modelvalideringsproceduren foretages statisk historisk "backtesting" af repræsentative modpartsporteføljer. Instituttet skal med regelmæssige intervaller foretage en sådan "backtesting" af en række repræsentative modpartsporteføljer, som er faktiske eller hypotetiske. Nævnte repræsentative porteføljer udvælges ud fra deres følsomhed over for vigtige risikofaktorer og kombinationer af risikofaktorer, som instituttet er udsat for.
Instituttet foretager "backtesting", som er udformet med henblik på at afprøve CCR-eksponeringsmodellens centrale forudsætninger og de relevante risikoforanstaltninger, herunder det modelberegnede forhold mellem den samme risikofaktors restløbetider og de modelberegnede forhold mellem risikofaktorer.
Resultaterne af CCR-eksponeringsmodeller og risikoforanstaltningerne gøres til genstand for passende "backtesting". "Backtesting"-programmet skal kunne identificere utilstrækkelige resultater i en EPE-models risikoforanstaltninger.
Instituttet validerer sine CCR-eksponeringsmodeller og alle risikoforanstaltninger indtil tidshorisonter, som svarer til løbetiden for handler, for hvilke eksponeringer beregnes efter metoden med interne modeller, jf. artikel 283.
Instituttet kontrollerer regelmæssigt de modeller, der anvendes til at beregne modpartsrisikoeksponering i forhold til passende uafhængige benchmarks som led i den løbende modelvalideringsproces.
Den løbende validering af instituttets CCR-eksponeringsmodel og de relevante risikoforanstaltninger skal omfatte en vurdering af, om de seneste resultater er passende.
Instituttet vurderer som led i den indledende og løbende valideringsproces den hyppighed, hvormed CCR-eksponeringsmodellers parametre opdateres.
Ved den indledende og løbende validering af CCR-eksponeringsmodeller vurderes det, hvorvidt modpartsniveauets og nettinggruppens eksponeringsberegninger er passende.
►C2 Artikel 295
Anerkendelse af aftaler om netting som risikoreducerende
Institutterne kan i overensstemmelse med artikel 298 kun behandle følgende typer aftaler om netting som risikoreducerende, hvis aftalen om netting er anerkendt af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 296 ◄ , og hvis instituttet opfylder kravene i artikel 297:
bilaterale kontrakter om nyordning mellem et institut og dets modpart, hvorefter gensidige krav og forpligtelser automatisk sammenlægges på en sådan måde, at der med denne nyordning fastsættes et enkelt nettobeløb, hver gang nyordningen finder anvendelse, og der således skabes en enkelt ny kontrakt, som erstatter alle tidligere kontrakter og alle forpligtelser mellem parterne i henhold til nævnte kontrakter og er juridisk bindende for parterne
andre bilaterale aftaler mellem et institut og dets modpart
aftaler om netting på tværs af produkter for institutter, der har fået tilladelse til at anvende den metode, der er fastlagt i afdeling 6, i forbindelse med transaktioner, der falder ind under denne metode. De kompetente myndigheder forelægger EBA en liste over godkendte aftaler om netting på tværs af produkter.
Netting på tværs af transaktioner, der foretages af forskellige retlige enheder, der tilhører samme koncern, anerkendes ikke i forbindelse med beregningen af kapitalgrundlagskrav.
Artikel 296
Anerkendelse af aftaler om netting
Alle aftaler om netting, som et givet institut anvender med henblik på at beregne eksponeringsværdien i denne del, skal opfylde følgende betingelser:
Instituttet har med sin modpart indgået en aftale om netting, der skaber en enkelt retlig forpligtelse, der dækker alle involverede transaktioner, således at det, i tilfælde af at en modpart ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser som følge af misligholdelse, kun vil have krav på at modtage eller forpligtelse til at betale nettosummen af de pågældende individuelle transaktioners positive og negative markedsværdier.
Instituttet har stillet skriftlige og begrundede juridiske udtalelser til rådighed for de kompetente myndigheder om, at instituttets krav og forpligtelser i tilfælde af søgsmål vedrørende aftalen om netting ikke vil overstige dem, som beskrevet i litra a). Den juridiske udtalelse henviser til den gældende lovgivning
i det land, hvor modparten er registreret som selskab
hvis en afdeling af en virksomhed, som er beliggende i et andet land end det, hvor virksomheden er registreret som selskab, er involveret, i det land, hvor afdelingen er beliggende
i det land, hvis lovgivning regulerer de pågældende individuelle transaktioner i aftalen om netting
i det land, hvis lovgivning regulerer enhver kontrakt eller aftale, der er nødvendig for at gennemføre aftalen om netting.
Kreditrisikoen i forbindelse med de enkelte modparter aggregeres for at opnå en samlet juridisk eksponering på tværs af transaktioner med de enkelte modparter. Denne aggregering indregnes i sammenhæng med kreditgrænser og intern kapital.
Kontrakten indeholder ikke bestemmelser, hvorefter det i tilfælde af en modparts misligholdelse er tilladt en ikkemisligholdende modpart kun at foretage begrænsede betalinger eller ingen betalinger overhovedet til en misligholder, også selv om misligholderen er nettokreditor (dvs. "walk away"-klausul).
Hvis en af de kompetente myndigheder ikke finder det godtgjort, at den pågældende aftale om netting er retsgyldig og kan håndhæves efter loven i hvert enkelt af de lande, der er omhandlet i litra b), ►C2 kan aftalen om netting ikke anerkendes som risikoreducerende for nogen af modparterne. ◄ De kompetente myndigheder underretter hinanden i overensstemmelse hermed.
De juridiske udtalelser, som er omhandlet i litra b), kan udfærdiges med henvisning til forskellige typer aftaler om netting. Aftaler om netting på tværs af produkter skal også opfylde følgende betingelser:
Nettosummen som omhandlet i stk. 2, litra a), er nettosummen af positive og negative slutafregningsværdier af samtlige involverede individuelle bilaterale masteraftaler og positive og negative løbende afregningsværdier af individuelle transaktioner ("Cross-Product Net Amount").
De juridiske udtalelser som omhandlet stk. 2, litra b), vedrører gyldigheden og retskraften af hele aftalen om netting på tværs af produkter og nettingsystemets indvirkning på væsentlige bestemmelser i en eventuel individuel bilateral masteraftale indgået i tilknytning hertil.
Artikel 297
Institutternes forpligtelser
Under hensyntagen til aftaler om netting på tværs af produkter skal instituttet fortsat opfylde betingelserne for anerkendelse af bilateral netting og kravene i kapitel 4 for anerkendelse af risikoreduktion, for så vidt angår hver enkelt involveret individuel bilateral masteraftale og transaktion.
Artikel 298
Virkninger af anerkendelse af aftaler om netting som risikoreducerende
For så vidt angår afdeling 3-6 anerkendes netting som fastlagt heri.
Artikel 299
Positioner i handelsbeholdningen
Ved beregning af den risikovægtede værdi af CCR-eksponeringer i forbindelse med positioner i handelsbeholdningen overholder institutterne følgende principper:
▼M8 —————
Institutterne anvender ikke den enkle metode til beregning af finansiel sikkerhedsstillelse, som forklares i artikel 222, til anerkendelse af virkningerne af finansiel sikkerhedsstillelse.
Ved genkøbstransaktioner og låne- eller udlånstransaktioner med værdipapirer eller råvarer, som indgår i handelsbeholdningen, kan institutterne anerkende alle finansielle instrumenter og råvarer, der kan indgå i handelsbeholdningen, som gyldig sikkerhedsstillelse.
Ved en eksponering, der skyldes OTC-derivater, som indgår i handelsbeholdningen, kan institutterne anerkende råvarer, der kan indgå i handelsbeholdningen, som gyldig sikkerhedsstillelse.
Ved beregning af volatilitetsjusteringer, når sådanne finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til kapitel 4, udlånes, sælges eller leveres eller lånes, købes eller modtages eller lignende som led i en sådan transaktion, skal institutterne behandle sådanne instrumenter og råvarer på samme måde som aktier uden for hovedindekset på en anerkendt fondsbørs, hvis instituttet anvender tilsynsmetoden for volatilitetsjusteringer i henhold til kapitel 4, afdeling 3.
Hvis et institut anvender metoden med egne estimater til beregning af volatilitetsjusteringer i henhold til kapitel 4, afdeling 3, på finansielle instrumenter eller råvarer, der ikke kan indgå i handelsbeholdningen i henhold til kapitel 4, skal det beregne volatilitetsjusteringer for hver enkelt post. Hvis et institut har fået tilladelse til at anvende metoden med interne modeller som defineret i kapitel 4, kan det også anvende denne metode på handelsbeholdningen.
I forbindelse med anerkendelse af masternettingaftaler, der dækker tilbagekøbstransaktioner ◄ , transaktioner med lån eller udlån af værdipapirer eller råvarer eller andre kapitalmarkedstransaktioner anerkender institutterne kun netting på tværs af positionerne inden for eller uden for handelsbeholdningen, når de nettede transaktioner opfylder følgende betingelser:
Samtlige transaktioner værdiansættes daglig.
Alle poster, som lånes, købes eller modtages som led i disse transaktioner, kan anerkendes som gyldig finansiel sikkerhed efter kapitel 4, uden at litra c)-f) finder anvendelse.
Hvis et kreditderivat, der indgår i handelsbeholdningen, udgør en del af en intern afdækning, og kreditrisikoafdækningen er anerkendt i henhold til denne forordning, jf. artikel 204, anvender institutterne en af følgende metoder:
behandle det, som om der ikke foreligger en modpartsrisiko på grund af positionen i kreditderivatet
ved beregningen af kapitalgrundlagskrav for modpartskreditrisici konsistent indregne alle kreditderivater i handelsbeholdningen, som er del af den interne kreditrisikoafdækning, eller erhvervet for at afdække en modpartsrisikoeksponering, hvis kreditrisikoafdækningen er anerkendt i henhold til kapitel 4.
Artikel 300
Definitioner
I denne afdeling og syvende del forstås ved:
1) |
"konkursbeskyttet" (i forhold til kundeaktiver) : effektive foranstaltninger sikrer, at disse aktiver ikke er til rådighed for en CCP's eller et clearingmedlems kreditorer i tilfælde af henholdsvis CCP'ens eller clearingmedlemmets insolvens, eller at aktiverne ikke er til rådighed for clearingmedlemmet til at dække tab, der er opstået som følge af en anden kundes eller andre kunders misligholdelse end dem, der stillede disse aktiver |
2) |
"CCP-relateret transaktion" : en kontrakt eller en transaktion opført i artikel 301, stk. 1, mellem en kunde og et clearingmedlem, som er direkte relateret til en kontrakt eller transaktion opført i nævnte stykke, mellem nævnte clearingmedlem og en CCP |
3) |
"clearingmedlem" : clearingmedlem som defineret i artikel 2, nr. 14), i forordning (EU) nr. 648/2012 |
4) |
"kunde" : kunde som defineret i artikel 2, nr. 15), i forordning (EU) nr. 648/2012 eller en virksomhed, der har indgået indirekte clearingordninger med et clearingmedlem i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i nævnte forordning. |
5) |
"kontanttransaktion" : en transaktion i kontanter, gældsinstrumenter eller aktier, en spotvalutatransaktion eller en spotråvaretransaktion, idet genkøbstransaktioner, udlåns- eller indlånstransaktioner i værdipapirer eller råvarer dog ikke er kontanttransaktioner |
6) |
"indirekte clearingordning" : en ordning, der opfylder betingelserne fastsat i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 648/2012 |
7) |
"kunde på højere niveau" : en enhed, der leverer clearingydelser til en kunde på lavere niveau |
8) |
"kunde på lavere niveau" : en enhed, der får adgang til en CCP's ydelser gennem en kunde på højere niveau |
9) |
"kundestruktur med flere niveauer" : en indirekte clearingordning, hvor clearingydelser leveres til et institut af en enhed, som ikke er et clearingmedlem, men som selv er kunde hos et clearingmedlem eller hos en kunde på højere niveau |
10) |
"ikkeindbetalt bidrag til misligholdelsesfond" : et bidrag, som et institut, der fungerer som clearingmedlem, ved kontrakt har forpligtet sig til at yde til en CCP, efter at CCP'en har opbrugt misligholdelsesfonden til at dække tab, der er opstået som følge af en eller flere af dens clearingmedlemmers misligholdelse |
11) |
"fuldt garanteret udlåns- eller indlånstransaktion i indskud" : en pengemarkedstransaktion med fuld sikkerhedsstillelse, hvor to modparter udveksler indskud, og en CCP stiller sig mellem dem for at sikre, at disse modparters betalingsforpligtelser opfyldes. |
Artikel 301
Materielt anvendelsesområde
Denne afdeling finder anvendelse på følgende kontrakter og transaktioner, forudsat at de er udestående eksponeringer med en CCP:
de derivatkontrakter, der er opført i bilag II, og kreditderivater
værdipapirfinansieringstransaktioner og fuldt garanterede udlåns- eller indlånstransaktioner i indskud og
terminsforretninger.
Denne afdeling finder ikke anvendelse på eksponeringer, der følger af afvikling af kontanttransaktioner. Institutterne anvender behandlingen i afsnit V på handelseksponeringer, der følger af disse transaktioner, og en risikovægt på 0 % på bidrag til misligholdelsesfonde, som kun dækker disse transaktioner. Institutterne anvender behandlingen i artikel 307 på bidrag til misligholdelsesfonde, som dækker kontrakter anført i dette stykkes første afsnit ud over kontanttransaktioner.
I denne afdeling gælder følgende krav:
initialmargenen omfatter ikke bidrag til en CCP vedrørende gensidige tabsdelingsordninger
initialmargenen omfatter sikkerhedsstillelse fra et institut, der fungerer som clearingmedlem, eller fra en kunde ud over det minimumsbeløb, der kræves af henholdsvis CCP'en eller det institut, der fungerer som clearingmedlem, såfremt CCP'en eller det institut, der fungerer som clearingmedlem, i påkommende tilfælde kan forhindre, at det institut, der fungerer som clearingmedlem, eller kunden trækker den pågældende overskydende sikkerhed tilbage
hvis en CCP anvender initialmargenen til at gensidiggøre tab blandt sine clearingmedlemmer, behandler institutter, der fungerer som clearingmedlemmer, denne initialmargen som et bidrag til misligholdelsesfonde.
Artikel 302
Overvågning af eksponeringer mod CCP'er
Artikel 303
Behandling af clearingmedlemmers eksponeringer mod CCP'er
Et institut, der fungerer som clearingmedlem, enten til egne formål eller som finansiel formidler mellem en kunde og en CCP, beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende sine eksponeringer mod en CCP således:
det anvender behandlingen i artikel 306 på sine handelseksponeringer mod CCP'en
det anvender behandlingen i artikel 307 på sine bidrag til misligholdelsesfonden i forbindelse med CCP'en.
Artikel 304
Behandling af clearingmedlemmers eksponeringer mod kunder
Hvis et institut, der fungerer som clearingmedlem, anvender metoderne i afdeling 3 eller 6 i dette kapitel til at beregne kapitalgrundlagskravet for sine eksponeringer, gælder følgende bestemmelser:
uanset artikel 285, stk. 2, kan instituttet anvende en margenrisikoperiode på mindst fem arbejdsdage i forbindelse med sine eksponeringer mod en kunde
instituttet anvender en margenrisikoperiode på mindst ti arbejdsdage i forbindelse med sine eksponeringer mod en CCP
uanset artikel 285, stk. 3, kan instituttet, såfremt en nettinggruppe, som indgår i beregningen, opfylder betingelsen i litra a) i nævnte stykke, tilsidesætte den grænse, der er fastsat i nævnte litra, såfremt nettinggruppen ikke opfylder betingelsen i litra b) i nævnte stykke og ikke indeholder omtvistede handler eller eksotiske optioner
hvis en CCP fastholder en variationsmargen mod en transaktion, og instituttets sikkerhedsstillelse ikke er beskyttet mod CCP'ens insolvens, anvender instituttet en margenrisikoperiode, som er den korteste af ét år og transaktionens restløbetid, dog mindst ti arbejdsdage.
For en kundestruktur med flere niveauer kan behandlingen i første afsnit anvendes på hvert niveau i denne struktur.
Artikel 305
Behandling af kunders eksponeringer
Uden at det berører metoden i stk. 1, kan institutter, som er kunde, beregne kapitalgrundlagskravene for deres handelseksponeringer i CCP-relaterede transaktioner med clearingmedlemmet i overensstemmelse med artikel 306, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:
De positioner og aktiver i nævnte institutter, som er relateret til nævnte transaktioner, bestemmes og adskilles, hos både clearingmedlemmet og CCP'en, fra clearingmedlemmets og nævnte clearingmedlems andre kunders positioner og aktiver, og som ◄ følge af nævnte skelnen og adskillelse er nævnte positioner og aktiver konkursbeskyttede i tilfælde af misligholdelse eller insolvens hos clearingmedlemmet eller en eller flere af dets andre kunder.
De love, administrative bestemmelser og ved aftale indgåede arrangementer, som finder anvendelse på eller er bindende for nævnte institut eller CCP'en, letter overførslen af kundens positioner vedrørende nævnte kontrakter og transaktioner og den tilsvarende sikkerhedsstillelse til et andet clearingmedlem inden for den gældende margenrisikoperiode i tilfælde af det oprindelige clearingmedlems misligholdelse eller insolvens. Under sådanne omstændigheder overføres kundens positioner og sikkerhedsstillelse til markedsværdi, medmindre kunden ønsker at afvikle positionen til markedsværdi.
Kunden har foretaget en tilstrækkeligt grundig juridisk gennemgang, som den har ajourført, og som dokumenterer, at de ordninger, der sikrer, at betingelsen i litra b) er opfyldt, er lovlige, gyldige, bindende og kan fuldbyrdes i henhold til relevant lovgivning i den eller de relevante jurisdiktioner.
CCP'en er en QCCP.
Et institut kan ved dets vurdering af, om det overholder betingelsen i første afsnit, litra b), tage hensyn til tidligere klare overførsler af kundepositioner og af tilsvarende sikkerhedsstillelse for en CCP og branchens eventuelle planer om at videreføre denne praksis.
Artikel 306
Kapitalgrundlagskrav vedrørende handelseksponeringer
Et institut anvender følgende behandling på sine handelseksponeringer med CCP'er:
det anvender en risikovægt på 2 % på alle sine handelseksponeringer med QCCP'er
det anvender den risikovægt, der anvendes i standardmetoden for kreditrisiko som fastsat i artikel 107, stk.2, litra b), på alle sine handelseksponeringer med ikkekvalificerende CCP'er
når et institut, der fungerer som finansiel formidler mellem en kunde og en CCP, og betingelserne for den CCP-relaterede transaktion foreskriver, at instituttet ikke er forpligtet til at yde godtgørelse til kunden for tab, der skyldes ændringer i værdien af transaktionen, i tilfælde af at CCP'en misligholder sine forpligtelser, kan dette institut sætte eksponeringsværdien af den handelseksponering mod CCP'en, der svarer til den CCP-relaterede transaktion, til nul
når et institut, der fungerer som finansiel formidler mellem en kunde og en CCP, og betingelserne for den CCP-relaterede transaktion foreskriver, at instituttet er forpligtet til at yde godtgørelse til kunden for tab, der skyldes ændringer i værdien af transaktionen, i tilfælde af at CCP'en misligholder sine forpligtelser, anvender instituttet behandlingen i litra a) eller b), alt efter hvad der er relevant, på den handelseksponering mod CCP'en, der svarer til den CCP-relaterede transaktion.
Artikel 307
Kapitalgrundlagskrav for bidrag til misligholdelsesfonden for en CCP
Et institut, der fungerer som clearingmedlem, skal anvende følgende behandling på de eksponeringer, som opstår i forbindelse med dets bidrag til misligholdelsesfonden for en CCP:
Det beregner kapitalgrundlagskravet for sine indbetalte bidrag til en QCCP's misligholdelsesfond i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 308.
Det beregner kapitalgrundlagskravet for sine indbetalte og ikkeindbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP's misligholdelsesfond i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 309.
Det beregner kapitalgrundlagskravet for sine ikkeindbetalte bidrag til en QCCP's misligholdelsesfond i overensstemmelse med behandlingen i artikel 310.
Artikel 308
Kapitalgrundlagskrav for indbetalte bidrag til en QCCP's misligholdelsesfond
Instituttet beregner kapitalgrundlagskravet til dækning af den eksponering, der opstår i forbindelse med det indbetalte bidrag, som følger:
hvor
Ki |
= |
kapitalgrundlagskravet |
i |
= |
indekset for clearingmedlemmet |
KCCP |
= |
QCCP'ens hypotetiske kapital, som QCCP'en har meddelt instituttet i overensstemmelse med artikel 50c i forordning (EU) nr. 648/2012 |
DFi |
= |
det indbetalte bidrag |
DFCCP |
= |
CCP'ens indbetalte finansielle ressourcer, som CCP'en har meddelt instituttet i overensstemmelse med artikel 50c i forordning (EU) nr. 648/2012, og |
DFCM |
= |
summen af indbetalte bidrag fra alle QCCP'ens clearingmedlemmer, som QCCP'en har meddelt instituttet i overensstemmelse med artikel 50c i forordning (EU) nr. 648/2012. |
▼M8 —————
Artikel 309
Kapitalgrundlagskrav for indbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP's misligholdelsesfond og for ikkeindbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP
Et institut anvender følgende formel til at beregne kapitalgrundlagskravet for de eksponeringer, der opstår i forbindelse med dets indbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP's misligholdelsesfond og fra ikkeindbetalte bidrag (UC) til en sådan CCP:
K |
= |
kapitalgrundlagskravet |
DF |
= |
indbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP's misligholdelsesfond, og |
UC |
= |
ikkeindbetalte bidrag til en ikkekvalificerende CCP's misligholdelsesfond. |
Artikel 310
Kapitalgrundlagskrav for ikkeindbetalte bidrag til en QCCP's misligholdelsesfond
Et institut anvender en risikovægt på 0 % på sine ikkeindbetalte bidrag til en QCCP's misligholdelsesfond.
Artikel 311
Kapitalgrundlagskrav for eksponeringer for CCP'er, der ophører med at opfylde visse betingelser
Når betingelsen i stk. 1 er opfyldt, skal institutterne senest tre måneder fra den dato, hvor de er blevet bekendt med den deri omhandlede omstændighed, eller på et tidligere tidspunkt, hvis de pågældende institutters kompetente myndigheder kræver det, gøre følgende med hensyn til deres eksponeringer mod den pågældende CCP:
anvende behandlingen i artikel 306, stk. 1, litra b), på deres handelseksponeringer mod CCP'en
anvende behandlingen i artikel 309 på deres indbetalte bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond og på deres ikkeindbetalte bidrag til CCP'en
behandle andre eksponeringer end dem i litra a) og b) mod CCP'en som eksponeringer mod en virksomhed i overensstemmelse med standardmetoden for kreditrisiko fastsat i kapitel 2.
AFSNIT III
KAPITALGRUNDLAGSKRAV I RELATION TIL OPERATIONEL RISIKO
KAPITEL 1
Generelle principper for anvendelsen af de forskellige metoder
Artikel 312
Tilladelse og underretning
De kompetente myndigheder tillader institutterne at anvende en alternativ relevant indikator for forretningsområderne "detailbankydelser" og "forretningsbankydelser", hvis betingelserne i artikel 319, stk. 2, og artikel 320 er opfyldt.
Institutterne skal også anmode om tilladelse fra deres kompetente myndigheder, hvis de ønsker at gennemføre væsentlige udvidelser og ændringer af disse avancerede målemetoder. De kompetente myndigheder giver kun tilladelse, hvis institutterne fortsat opfylder de standarder, der er nævnt i første afsnit, når de væsentlige udvidelser og ændringer er foretaget.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal anvende, når institutterne gives tilladelse til at anvende avancerede målemetoder
de kriterier, der anvendes til vurdering af, om udvidelserne af og ændringerne til de avancerede målemetoder er væsentlige
de nærmere bestemmelser for den i stk. 3 nævnte underretning.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 313
Fornyet anvendelse af mindre avancerede metoder
Institutterne må kun gå tilbage til at anvende en mindre avanceret metode i forbindelse med operationel risiko, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
Instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at anvendelsen af en mindre avanceret metode ikke foreslås for at begrænse instituttets kapitalgrundlagskrav i relation til operationel risiko, at den er nødvendig på grund af instituttets art og kompleksitet, og at den ikke vil have en væsentlig negativ indflydelse på instituttets solvens eller dets evne til effektivt at håndtere operationel risiko.
Instituttet er forudgående blevet meddelt tilladelse af den kompetente myndighed.
Artikel 314
Kombineret anvendelse af forskellige metoder
Et institut kan anvende en avanceret målemetode kombineret med basisindikatormetoden eller standardmetoden, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
Den kombination af metoder, der anvendes af instituttet, tager højde for alle dets operationelle risici, og de kompetente myndigheder anerkender den metode, der anvendes af instituttet til at dække de forskellige aktiviteter, geografiske placeringer, juridiske strukturer eller andre relevante opdelinger, der fastlægges internt.
Kriterierne i artikel 320 og de i artikel 321 og 322 omhandlede standarder er opfyldt for den del af aktiviteterne, der er omfattet af henholdsvis standardmetoden og de avancerede målemetoder.
For institutter, som ønsker at benytte en avanceret målemetode kombineret med enten basisindikatormetoden eller standardmetoden, pålægger de kompetente myndigheder følgende supplerende betingelser for at give tilladelse:
På datoen for implementeringen af en avanceret målemetode skal en væsentlig del af instituttets operationelle risici opgøres ved hjælp af den avancerede målemetode.
Instituttet skal forpligte sig til at anvende den avancerede målemetode på en væsentlig del af sine transaktioner inden for en tidsramme, som er blevet forelagt for og godkendt af dets kompetente myndigheder.
Den kompetente myndighed giver kun en sådan tilladelse, hvis instituttet har forpligtet sig til at anvende standardmetoden inden for en tidsramme, som er blevet forelagt for og godkendt af den kompetente myndighed.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
de kriterier, som de kompetente myndigheder skal anvende ved vurdering af den metode, der er omhandlet i stk. 2, litra a)
de kriterier, som de kompetente myndigheder skal anvende ved afgørelsen af, om de skal pålægge de yderligere betingelser, der er nævnt i stk. 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2016.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 2
Basisindikatormetoden
Artikel 315
Kapitalgrundlagskrav
Institutterne skal beregne gennemsnittet over tre år af den relevante indikator på grundlag af de seneste tre observationer for tolv måneder ved udgangen af regnskabsåret. Hvis der ikke foreligger reviderede tal, kan institutterne anvende deres egne estimater.
Artikel 316
Den relevante indikator
For institutter, der anvender de regnskabsstandarder, der er fastsat i direktiv 86/635/EØF, er den relevante indikator summen af elementerne i tabel 1; disse er baseret på posterne i institutternes resultatopgørelse i henhold til artikel 27 i nævnte direktiv. Institutterne skal medregne de enkelte elementer i summen med positivt eller negativt fortegn.
Tabel 1
1 Renteindtægter og lignende indtægter
2 Renteudgifter og lignende udgifter
3 Indtægter af kapitalandele og andre værdipapirer med fast/variabelt afkast
4 Gebyrer og provisionsindtægter
5 Gebyrer og provisionsudgifter
6 Resultat af finansielle transaktioner
7 Andre driftsindtægter
Institutterne skal justere disse elementer for at afspejle følgende forbehold:
Institutterne skal beregne den relevante indikator før fradrag af nedskrivninger og driftsudgifter. Institutter skal i driftsudgifter indregne gebyrer for outsourcing af tjenester, der ydes af tredjeparter, som ikke er instituttets moder- eller datterselskab eller et datterselskab af et moderselskab, som også er instituttets moderselskab. Institutterne kan fradrage udgifter til outsourcing af tjenester, der leveres af tredjeparter, i den relevante indikator, hvis disse udgifter påføres af en virksomhed, der er underlagt bestemmelser i henhold til eller svarende til i denne forordning.
Institutterne må ikke anvende følgende elementer ved beregningen af den relevante indikator:
realiseret fortjeneste/tab ved salg af poster, der ikke indgår i handelsbeholdningen
engangsindtægter og andre ekstraordinære indtægter
indtægter fra forsikring.
Når en fornyet værdiansættelse af poster i handelsbeholdningen er en del af resultatopgørelsen, kan institutterne medtage denne fornyede værdiansættelse. Institutter, der anvender artikel 36, stk. 2, i direktiv 86/635/EØF, skal indregne den fornyede værdiansættelse, der er bogført på resultatopgørelsen.
Uanset dette stykkes første afsnit kan institutter vælge ikke at anvende posterne i resultatopgørelsen, jf. artikel 27 i direktiv 86/635/EØF, på finansiel og operationel leasing med henblik på beregning af den relevante indikator og kan i stedet:
medtage renteindtægter fra finansiel og operationel leasing og overskud fra leasede aktiver i den post, der er omhandlet i punkt 1 i tabel 1
medtage renteudgifter fra finansiel og operationel leasing, tab, afskrivning og værdiforringelse af operationelt leasede aktiver i den post, der er omhandlet i punkt 2 i tabel 1.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2017.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 3
Standardmetoden
Artikel 317
Kapitalgrundlagskrav
Hvis et institut over for sin kompetente myndighed kan bevise, at anvendelse af et gennemsnit over tre år til at beregne den relevante indikator – på grund af en fusion, en erhvervelse eller afhændelse af enheder eller aktiviteter – vil medføre en fejlagtig vurdering af kapitalgrundlagskravet for operationel risiko, kan den kompetente myndighed tillade instituttet at ændre beregningen på en måde, der tager højde for sådanne begivenheder, og underretter behørigt EBA herom. Under disse omstændigheder kan den kompetente myndighed på eget initiativ også kræve, at et institut ændrer beregningen.
Hvis et institut har været i drift i mindre end tre år, kan det anvende sine egne fremadrettede estimater, når det beregner den relevante indikator, forudsat at det begynder at inddrage historiske data, så snart de foreligger.
Tabel 2
Forretningsområde |
Aktiviteter |
(betafaktor) |
Virksomhedsfinansiering |
Afsætningsgaranti for finansielle instrumenter eller placering af finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse Tjenesteydelser i forbindelse med garantistillelse Investeringsrådgivning Rådgivning af virksomheder om kapitalstruktur, branchestrategi og relaterede spørgsmål samt rådgivning og tjenesteydelser vedrørende virksomhedsfusioner og -opkøb Analysearbejde samt andre former for generelle anbefalinger vedrørende transaktioner i finansielle instrumenter |
18 % |
Handel og salg |
Transaktioner for egen regning Mæglervirksomhed vedrørende penge Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter Udførelse af ordrer på kunders vegne Placering af finansielle instrumenter uden en fast forpligtelse Drift af multilaterale handelsfaciliteter |
18 % |
Børsmæglervirksomhed på detailmarkedet (Aktiviteter med fysiske personer eller med SMV'er, der opfylder kriterierne i artikel 123 vedrørende detaileksponeringsklassen) |
Modtagelse og overførsel af ordrer vedrørende et eller flere finansielle instrumenter Udførelse af ordrer på kunders vegne Placering af finansielle instrumenter uden en fast forpligtelse |
12 % |
Forretningsbankydelser |
Modtagelse af indskud og andre midler på anfordring Udlån Finansiel leasing Garantier og forpligtelser |
15 % |
Detailbankydelser (Aktiviteter med fysiske personer eller med SMV'er, der opfylder kriterierne i artikel 123 vedrørende detaileksponeringsklassen) |
Modtagelse af indskud og andre midler på anfordring Udlån Finansiel leasing Garantier og forpligtelser |
12 % |
Betaling og afvikling |
Tjenesteydelser vedrørende pengeoverførsler Emission og administration af betalingsmidler |
18 % |
Tjenesteydelser i afdelinger |
Opbevaring og administration af finansielle instrumenter på kundernes vegne, herunder formueforvaltning og tilhørende tjenester såsom forvaltning af kontanter/sikkerhedsstillelse |
15 % |
Porteføljeadministration |
Porteføljeadministration Forvaltning af investeringsinstitutter (UCITS) Andre former for porteføljeadministration |
12 % |
Artikel 318
Principper for klassificering efter forretningsområde
Institutterne skal anvende følgende principper for indplacering under forretningsområder:
Institutterne skal indplacere alle aktiviteter under forretningsområder, således at de ikke overlapper hinanden, og således at de tilsammen dækker hele området.
Institutterne skal henregne alle aktiviteter, som ikke umiddelbart kan indplaceres under standardforretningsområderne, men som udgør en støttefunktion for en aktivitet inden for disse områder, til det forretningsområde, hvor de fungerer som støttefunktion. Hvis støttefunktionen vedrører mere end et forretningsområde, skal institutterne anvende objektive kriterier for indplaceringen.
Hvis en aktivitet ikke kan indplaceres under et bestemt forretningsområde, skal institutterne anvende forretningsområdet med den højeste procent. Det samme forretningsområde gælder ligeledes for støttefunktioner, der er tilknyttet den pågældende aktivitet.
Institutterne kan anvende interne prissætningsmetoder til at fordele den relevante indikator mellem forretningsområder. Omkostninger, der genereres inden for ét forretningsområde, og som skal opføres under et andet forretningsområde, kan omplaceres til det forretningsområde, som de vedrører.
Indplacering af aktiviteter under forretningsområder i relation til kapital til dækning af operationel risiko skal ske i overensstemmelse med de kategorier, som institutterne anvender til kredit- og markedsrisici.
Den øverste ledelse har ansvaret for indplaceringspolitikken under tilsyn af instituttets styrende organer.
Institutterne skal underkaste indplaceringen efter forretningsområder uafhængig kontrol.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2017.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 319
Den alternative standardmetode
Efter den alternative standardmetode anvender institutterne for forretningsområderne "detailbankydelser" og "forretningsbankydelser" følgende:
den relevante indikator er en standardiseret indtægtsindikator svarende til den nominelle værdi af lån og forskud ganget med 0,035
lån og forskud udgøres af de samlede udnyttede beløb inden for de pågældende kreditporteføljer. Hvad angår forretningsbankydelser medtager institutterne også værdipapirer, der ikke indgår i handelsbeholdningen, i den nominelle værdi af lån og forskud.
For at få tilladelse til at anvende den alternative standardmetode skal instituttet opfylde samtlige følgende betingelser:
Dets aktiviteter inden for detailbankydelser eller forretningsbankydelser skal udgøre mindst 90 % af dets indtægter.
En væsentlig del af dets aktiviteter inden for detailbankydelser eller forretningsbankydelser skal omfatte lån med en stor sandsynlighed for misligholdelse.
Den alternative standardmetode skal give et hensigtsmæssigt grundlag for at beregne dets kapitalgrundlagskrav i relation til operationel risiko.
Artikel 320
Kriterier for standardmetoden
De i artikel 312, stk. 1, første afsnit, omhandlede kriterier er følgende:
Et institut skal råde over et veldokumenteret vurderings- og styringssystem vedrørende operationel risiko, og der skal for systemet være en entydig ansvarsfordeling. Det skal identificere deres eksponering mod operationel risiko og registrere relevante oplysninger vedrørende operationel risiko, herunder oplysninger om væsentlige tab. Dette system underkastes regelmæssig uafhængig gennemgang, der udføres af en intern eller ekstern part, som er i besiddelse af den nødvendige viden til at foretage en sådan gennemgang.
Et instituts vurderingssystem for operationel risiko skal være tæt integreret med instituttets risikostyringsprocedurer. Systemets output skal udgøre en integreret del af proceduren for overvågning og styring af instituttets profil med hensyn til operationel risiko.
Et institut skal indføre et system for rapportering til den øverste ledelse, der sikrer rapportering vedrørende operationel risiko til de relevante funktioner inden for instituttet. Et institut skal have procedurer, der giver mulighed for hensigtsmæssig indgriben på grundlag af oplysningerne i rapporterne til ledelsen.
KAPITEL 4
Avancerede målemetoder
Artikel 321
Kvalitative standarder
De kvalitative standarder, der er omhandlet i artikel 312, stk. 2, er følgende:
Et instituts interne målingssystem for operationel risiko skal være tæt integreret med dets daglige risikostyring.
Et institut skal have en uafhængig risikostyringsfunktion for operationel risiko.
Et institut skal sørge for regelmæssig rapportering om erfaringer med eksponering og tab i forbindelse med operationel risiko og have forretningsgange for passende foranstaltninger som opfølgning på disse erfaringer.
Et instituts risikostyringssystem skal være veldokumenteret. Instituttet skal have rutiner til sikring af overholdelsen af bestemmelserne og politikker vedrørende håndtering af manglende overholdelse.
Et institut skal underkaste deres styringsprocedurer og målingssystemer for operationel risiko regelmæssig gennemgang udført ved intern eller ekstern revision.
Et instituts interne valideringsprocedurer skal fungere pålideligt og effektivt.
Datastrømme og processer vedrørende et instituts risikomålingssystem skal være klare og tilgængelige.
Artikel 322
Kvantitative standarder
Standarderne vedrørende procedurer er følgende:
Et institut skal beregne dets kapitalgrundlagskrav ved at indregne både forventede og uforventede tab, medmindre forventede tab opfanges på tilfredsstillende vis i dets interne forretningsgange. Målet for operationel risiko skal tage højde for hændelser i fordelingens hale med potentielt alvorlige konsekvenser med henblik på at opnå en pålidelighedsstandard, der er sammenlignelig med et 99,9 % konfidensinterval over en etårig periode.
Et instituts målingssystem for operationel risiko skal omfatte brugen af interne data, eksterne data, scenarioanalyser og faktorer, der afspejler forretningspraksis, samt interne kontrolsystemer som beskrevet i stk. 3-6. Et institut skal have en veldokumenteret metode til vægtning af disse fire elementer i sit overordnede system til måling af operationel risiko.
Et instituts risikomålingssystem skal registrere de væsentligste drivkræfter bag risikoen, der påvirker formen af halen på fordelingen af tabsestimater.
Et institut kan kun tage hensyn til korrelationer mellem tab som følge af operationel risiko på tværs af individuelle estimater af operationel risiko, hvis dets systemer til måling af korrelationer er pålidelige, anvendes forsvarligt og tager hensyn til den usikkerhed, der er forbundet med alle sådanne korrelationsestimater, navnlig i stresssituationer. Et institut skal validere dets korrelationsestimater ved hjælp af passende kvantitative og kvalitative teknikker.
Et instituts risikomålingssystem skal være konsistent internt, og det skal sikres, at kvalitative vurderinger eller risikoreduktionsteknikker, der anerkendes på andre områder i denne forordning, ikke medregnes flere gange.
Standarderne vedrørende interne data er følgende:
Et institut skal basere deres internt udviklede mål for operationel risiko på en historisk observationsperiode på mindst fem år. Når et institut første gang går over til at anvende en avanceret målemetode, kan det anvende en treårig historisk observationsperiode.
Et institut skal kunne opdele dets historiske data for interne tab til de forretningsområder, der er fastlagt i artikel 317, og de typer af hændelser, der er fastlagt i artikel 324, og kunne fremlægge disse data på de kompetente myndigheders anmodning. Under ekstraordinære omstændigheder kan et institut henføre tabshændelser, som påvirker hele instituttet, til et yderligere forretningsområde med benævnelsen "virksomhedsposter". Et institut skal have dokumenterede, objektive kriterier for fordelingen af tab på de angivne forretningsområder og typer af hændelser. Et institut skal registrere tab på operationel risiko, som er knyttet til kreditrisikoen, og som det historisk har medtaget i de interne kreditrisikodatabaser, i databaserne over operationel risiko og identificere dem særskilt. Sådanne tab indgår ikke i opgørelsen af de risikovægtede poster for operationel risiko, forudsat at instituttet fortsat skal behandle dem som kreditrisici i forbindelse med beregning af kapitalgrundlagskravene. Et institut skal medtage tab på operationel risiko, der vedrører markedsrisici, i kapitalgrundlagskravet for operationel risiko.
Et instituts data vedrørende interne tab skal være dækkende, idet alle væsentlige aktiviteter og eksponeringer fra alle relevante delsystemer og geografiske placeringer skal registreres. Et institut skal kunne godtgøre, at eventuelle udelukkede aktiviteter eller eksponeringer, både enkeltvis og samlet, ikke ville have nogen væsentlig indvirkning på de overordnede risikoestimater. Et institut skal fastsætte passende minimumstærskler for registrering af data vedrørende interne tab.
Ud over oplysninger om størrelsen af bruttotab skal et institut indsamle oplysninger om datoen for tabshændelsen, eventuel inddrivelse af bruttotab samt beskrivende oplysninger om drivkræfterne bag eller årsagerne til tabshændelsen.
Et institut skal have specifikke kriterier for fordeling af tab, der skyldes et tab i en centraliseret funktion eller vedrører en aktivitet, der strækker sig over mere end et forretningsområde, og for fordeling af tab, der skyldes relaterede tabshændelser i en periode.
Et institut skal have dokumenterede procedurer for vurdering af den løbende relevans af historiske tabsdata, herunder situationer, hvor man kan foretage skønsmæssige tilsidesættelser, anvende skalering eller andre reguleringer, i hvilken udstrækning disse kan anvendes, og hvem der har bemyndigelse til at træffe beslutninger herom.
De kvalificerende standarder vedrørende eksterne data er følgende:
Et instituts målesystem vedrørende operationel risiko skal benytte relevante eksterne data, navnlig når der foreligger en formodning om, at instituttet er eksponeret for sjældne, men dog potentielt alvorlige tab. Et institut skal have en systematisk procedure til identificering af situationer, hvor der skal anvendes eksterne data, og til at afgøre, hvilke metoder der skal anvendes til at inddrage oplysningerne i målesystemet.
Et institut skal regelmæssigt tage betingelserne og praksis vedrørende eksterne data op til revision og skal dokumentere dem og underkaste dem periodisk uafhængig gennemgang.
De kvalificerende standarder vedrørende forretningspraksis og interne kontrolfaktorer er følgende:
Et instituts risikovurderingsmetode, der gælder for hele virksomheden, skal tage højde for centrale faktorer med hensyn til forretningspraksis og intern kontrol, der kan ændre dets profil med hensyn til operationel risiko.
Et institut skal begrunde valget af de enkelte faktorer i, at de er en betydende drivkraft for risikoen baseret på erfaring og med inddragelse af en ekspertbedømmelse af de berørte forretningsområder.
Et institut skal over for de kompetente myndigheder kunne begrunde risikoestimaternes følsomhed over for ændringer i faktorerne og den relative vægtning af de forskellige faktorer. Ud over at tage højde for ændringer i risiciene på grund af forbedringer i risikostyringen skal et instituts risikomålingssystem også tage højde for potentielle stigninger i risikoniveauet som følge af aktiviteternes øgede kompleksitet eller øget forretningsomfang.
Et institut skal dokumentere sit risikomålingssystem og underkaste det uafhængig gennemgang inden for instituttet og af de kompetente myndigheder. Over tid skal et institut validere og revurdere processen og resultaterne gennem en sammenligning med de faktiske interne tabserfaringer samt relevante eksterne data.
Artikel 323
Betydningen af forsikring og andre risikooverførselsmekanismer
Forsikringen og institutternes håndtering heraf skal opfylde samtlige følgende betingelser:
Forsikringspolicen skal have en oprindelig løbetid på mindst et år. For policer med en restløbetid på mindre end et år skal institutterne foretage passende reduktioner, der afspejler policens faldende restløbetid, op til en reduktion på 100 % for policer med en restløbetid på 90 dage eller derunder.
Opsigelsesfristen for forsikringspolicen skal være mindst 90 dage.
Tilsynsmæssige tiltag må ikke føre til undtagelser eller begrænsninger i forsikringsdækningen eller, i tilfælde af et instituts insolvensbehandling, betalingsstandsning eller konkurs, undtagelser eller begrænsninger, der forhindrer instituttets kurator eller likvidator i at få erstatning for tab eller udgifter, som er påført instituttet, medmindre der er tale om hændelser, der opstår efter indsættelsen af kurator eller iværksættelsen af likvidationsproceduren over for instituttet. Forsikringspolicen kan dog undtage dækning af tab i form af bøder, bod eller lignende, som pålægges af de kompetente myndigheder.
Risikoreduktionsberegningerne skal afspejle forsikringsdækningen på en måde, der er klar for så vidt angår forholdet til og er konsistent med den faktiske sandsynlighed for tab og virkningen af sådanne tab, som anvendes ved den overordnede fastsættelse af kapitalen til dækning af operationel risiko.
Forsikringen skal leveres af tredjemand. Når der er tale om forsikring gennem kontrollerede og tilknyttede selskaber, skal eksponeringen overføres til en uafhængig tredjemand, der opfylder kriterierne i stk. 2.
Rammerne for indregning af forsikring skal være velbegrundede og dokumenterede.
Metoden for indregning af forsikring skal omfatte samtlige følgende elementer gennem reduktioner eller "haircuts" vedrørende det indregnede forsikringsbeløb:
forsikringspolicens restløbetid, hvis den er under et år
policens opsigelsesvilkår, hvis opsigelsesfristen er under et år
betalingsusikkerhed samt begrænsninger med hensyn til forsikringspolicers dækning.
Artikel 324
Klassifikation af typer af tabsgivende begivenheder
De i artikel 322, stk. 3, litra b), omhandlede typer af tabshændelser er følgende:
Tabel 3
Kategori af hændelsestype |
Definition |
Intern svig |
Tab, der skyldes handlinger med det formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå bestemmelser, lovgivningen eller virksomhedens politik, undtagen hændelser vedrørende diskrimination, der involverer mindst en intern part |
Ekstern svig |
Tab, der skyldes handlinger med det formål at begå svig, uberettiget tilegne sig midler eller omgå lovgivningen, begået af tredjemand |
Ansættelsesvilkår og sikkerhed på arbejdspladsen |
Tab, der skyldes handlinger, der strider mod arbejdsmarkeds-, sundheds- eller sikkerhedslovgivning eller -aftaler, udbetaling af erstatninger som følge af personskade eller hændelser vedrørende diskrimination |
Kunder, produkter og forretningspraksis |
Tab, der opstår som følge af utilsigtede handlinger eller forsømmelighed, der medfører manglende opfyldelse af en professionel forpligtelse over for bestemte kunder (herunder tillids- og egnethedskrav), eller som følge af produktets art eller udformning |
Skader på fysiske aktiver |
Tab, der skyldes tab af eller skader på fysiske aktiver som følge af naturkatastrofer eller andre hændelser |
Forretningsforstyrrelser og systemfejl |
Tab som følge af forretningsforstyrrelser eller systemfejl |
Ordreafvikling, levering og procesforvaltning |
Tab som følge af mangelfuld transaktionsforvaltning eller procesforvaltning vedrørende transaktioner med handelspartnere og forhandlere |
AFSNIT IV
KAPITALGRUNDLAGSKRAV I RELATION TIL MARKEDSRISICI
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 325
Metoder til beregning af kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko
Et institut beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko for alle positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko eller råvarerisiko, ved hjælp af følgende metoder:
den standardmetode, der er omhandlet i stk. 2
den metode med interne modeller, som er beskrevet i kapitel 5 i dette afsnit, for de risikokategorier, for hvilke instituttet har fået tilladelse i overensstemmelse med artikel 363 til at anvende denne metode.
Kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko beregnet i overensstemmelse med den standardmetode, som er omhandlet i stk. 1, litra a), skal være lig med summen af følgende kapitalgrundlagskrav, alt efter hvad der er relevant:
kapitalgrundlagskravene vedrørende positionsrisiko i kapitel 2
kapitalgrundlagskravene vedrørende valutakursrisiko i kapitel 3
kapitalgrundlagskravene vedrørende råvarerisiko i kapitel 4.
Et institut, der ikke er fritaget for de indberetningskrav, der er beskrevet i artikel 430b i henhold til artikel 325a, indberetter beregningen i henhold til artikel 430b for alle positioner i handelsbeholdningen og alle positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko eller råvarerisiko, ved hjælp af følgende metoder:
den alternative standardmetode, der er beskrevet i kapitel 1a
den alternative metode med interne modeller, der er beskrevet i kapitel 1b.
Securitiseringspositioner og »nth-to-default«-kreditderivater, der opfylder alle følgende kriterier, indgår i ACTP'en:
positionerne er hverken resecuritiseringspositioner eller optioner på en securitiseringstranche eller andre derivater af securitiseringseksponeringer, der ikke giver en pro rata-andel i afkastet af en securitiseringstranche
alle deres underliggende instrumenter er:
single name-instrumenter, herunder single name-kreditderivater, for hvilke der findes et likvidt marked for både køb og salg
almindeligt handlede indeks, som er baseret på de i nr. i) omhandlede instrumenter.
Det vurderes, at der findes et marked for både køb og salg, hvis der foreligger uafhængige tilbud baseret på god tro om at købe og sælge, således at der inden for en dag kan fastsættes en pris, som står i rimeligt forhold til den seneste salgspris eller aktuelle konkurrencedygtige noteringer for køb og salg baseret på god tro, og der kan ske afvikling til en sådan pris i løbet af relativt kort tid i overensstemmelse med normal handelskutyme.
Positioner i et af følgende underliggende instrumenter kan ikke indgå i ACTP'en:
underliggende instrumenter, som som kan henføres til de eksponeringsklasser, der er omhandlet i artikel 112, litra h) eller i)
en fordring på en SPE med direkte eller indirekte sikkerhed i en position, der i henhold til stk. 6 ikke selv opfylder betingelserne for indregning i ACTP'en.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. september 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325a
Fritagelser for specifikke indberetningskrav vedrørende markedsrisiko
Et institut fritages for indberetningskravet i artikel 430b, såfremt omfanget af instituttets balanceførte og ikkebalanceførte aktiviteter, der er udsat for markedsrisiko, er lig med eller under begge følgende tærskler på grundlag af en månedlig vurdering ved anvendelse af oplysninger fra den sidste dag i måneden:
10 % af instituttets samlede aktiver
500 mio. EUR.
Institutterne beregner omfanget af deres balanceførte og ikkebalanceførte aktiviteter, der er udsat for markedsrisiko, ved anvendelse af oplysninger fra den sidste dag i hver måned i overensstemmelse med følgende krav:
alle positioner, som er opført i handelsbeholdningen, medtages, bortset fra kreditderivater, der anses for interne afdækninger af eksponeringer mod kreditrisiko uden for handelsbeholdningen, og kreditderivattransaktioner, der dækker hele markedsrisikoen forbundet med de interne afdækninger som omhandlet i artikel 106, stk. 3
alle positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko eller råvarerisiko, medtages
alle positioner ansættes til deres markedsværdi på denne dato, bortset fra positioner i litra b); hvis markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen i handelsbeholdningen til dagsværdien på denne dato; hvis dagsværdien og markedsværdien for en position i handelsbeholdningen ikke er tilgængelig på en given dato, værdiansætter institutterne positionen til den seneste markedsværdi eller dagsværdi
alle de positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko, anses for at være en samlet nettovalutaposition og værdiansættes i overensstemmelse med artikel 352
alle de positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for råvarerisiko, værdiansættes i overensstemmelse med artikel 357 og 358
lange positioners absolutte værdi og korte positioners absolutte værdi adderes.
Fritagelsen for indberetningskravene i artikel 430b ophører med at finde anvendelse inden for tre måneder i et af følgende tilfælde:
instituttet opfylder ikke betingelsen i stk. 1, litra a) eller b), i tre på hinanden følgende måneder, eller
instituttet opfylder ikke betingelsen i stk. 1, litra a) eller b), i mere end seks ud af de sidste 12 måneder.
Artikel 325b
Tilladelse for konsoliderede kapitalkrav
Institutterne kan kun anvende stk. 1, hvis de har fået tilladelse hertil af de kompetente myndigheder, som giver tilladelsen, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
Der skal være en tilfredsstillende fordeling af kapitalgrundlaget inden for koncernen.
De forskrifter, love eller kontraktmæssige bestemmelser, der gælder for institutterne, sikrer gensidig økonomisk støtte inden for koncernen.
Hvis der er virksomheder hjemmehørende i tredjelande, skal samtlige følgende betingelser være opfyldt ud over betingelserne i stk. 2:
Sådanne virksomheder skal være godkendt i et tredjeland og enten opfylde definitionen af et kreditinstitut eller være anerkendte investeringsselskaber fra tredjelande.
Sådanne virksomheder skal på individuel basis opfylde kapitalgrundlagskrav svarende til dem, der er fastsat i denne forordning.
Der findes ikke i de pågældende tredjelande bestemmelser, der i væsentlig grad kan have indflydelse på overførsel af midler inden for koncernen.
KAPITEL 1a
Den alternative standardmetode
Artikel 325c
Den alternative standardmetodes anvendelsesområde og struktur
Institutterne beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko i overensstemmelse med den alternative standardmetode for en portefølje af positioner i handelsbeholdningen eller positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko og råvarerisiko, som summen af følgende tre komponenter:
kapitalgrundlagskravet efter følsomhedsmetoden, som er beskrevet i afdeling 2
kapitalgrundlagskravet for misligholdelsesrisiko, som er beskrevet i afdeling 5, som kun finder anvendelse på positioner i handelsbeholdningen omhandlet i denne afdeling
kapitalgrundlagskravet vedrørende resterende risici, som er beskrevet i afdeling 4, som kun finder anvendelse på de positioner i handelsbeholdningen, der er omhandlet i denne afdeling.
Artikel 325d
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
1) |
»risikoklasse« : en af følgende syv kategorier:
i)
generel renterisiko
ii)
kreditspændsrisiko (CSR) for ikkesecuritiseringer
iii)
kreditspændsrisiko for securitiseringer, der ikke indgår i den alternative korrelationshandelsportefølje (CSR uden for ACTP)
iv)
kreditspændsrisiko for securitiseringer, der indgår i den alternative korrelationshandelsportefølje (CSR i ACTP)
v)
aktierisiko
vi)
råvarerisiko
vii)
valutakursrisiko. |
2) |
»følsomhed« : den relative ændring i en positions værdi som følge af en ændring i værdien af en af de relevante risikofaktorer for positionen, beregnet efter instituttets værdiansættelsesmodel i overensstemmelse med afdeling 3, underafdeling 2 |
3) |
»undergruppe« : en underkategori af positioner i en risikoklasse med en tilsvarende risikoprofil, som er tildelt en risikovægt, jf. afdeling 3, underafdeling 1. |
Artikel 325e
Følsomhedsmetodens komponenter
Institutterne beregner kapitalgrundlagskravet i relation til markedsrisiko efter følsomhedsmetoden ved at aggregere følgende tre kapitalgrundlagskrav i henhold til artikel 325h:
kapitalgrundlagskrav vedrørende deltarisiko, som omfatter risikoen for ændringer af et instruments værdi som følge af bevægelser i dets ikkevolatilitetsrelaterede risikofaktorer
kapitalgrundlagskrav vedrørende vegarisiko, som omfatter risikoen for ændringer af et instruments værdi som følge af bevægelser i dets volatilitetsrelaterede risikofaktorer
kapitalgrundlagskrav vedrørende curvaturerisiko, som omfatter risikoen for ændringer af et instruments værdi som følge af bevægelser i dets væsentligste ikkevolatilitetsrelaterede risikofaktorer, der ikke er omfattet af kapitalgrundlagskrav vedrørende deltarisiko.
Med henblik på beregningen i stk. 1:
er alle positioner af instrumenter med optionalitet omfattet af kapitalgrundlagskravene i stk. 1, litra a), b) og c), for så vidt angår andre risici end eksotiske underliggende instrumenter som omhandlet i artikel 325u, stk. 2, litra a)
er alle positioner af instrumenter uden optionalitet omfattet af kapitalgrundlagskravene i stk. 1, litra a), for så vidt angår andre risici end eksotiske underliggende instrumenter som omhandlet i artikel 325u, stk. 2, litra a).
Med henblik på dette kapitel omfatter instrumenter med optionalitet bl.a. call-optioner, put-optioner, optioner med øvre (caps) eller nedre grænse (floors), swaptioner, barriereoptioner og eksotiske optioner. Indbyggede optioner, som f.eks. optioner på førtidig indfrielse eller adfærdsmæssige optioner, anses for at være separate positioner i optioner med henblik på beregning af kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko.
Med henblik på dette kapitel anses instrumenter, hvis pengestrømme kan angives som en lineær funktion af det underliggende instruments nominelle værdi, for at være instrumenter uden optionalitet.
Et institut, der vælger at benytte metoden i første afsnit, skal underrette sin kompetente myndighed herom mindst tre måneder før den første anvendelse. Efter udløbet af disse tre måneder, og forudsat at den kompetente myndighed ikke har gjort indsigelse, kan instituttet anvende denne metode, indtil den kompetente myndighed meddeler instituttet, at det ikke længere er tilladt at gøre det.
Et institut, der ønsker at ophøre med at anvende metoden i første afsnit, skal underrette sin kompetente myndighed herom senest tre måneder, før denne anvendelse ophører. Instituttet kan ophøre med at anvende denne metode, medmindre den kompetente myndighed inden for denne tremånedersperiode har gjort indsigelse.
Artikel 325f
Kapitalgrundlagskrav vedrørende delta- og vegarisici
Nettofølsomhederne for hver risikofaktor i hver undergruppe multipliceres med de tilsvarende risikovægte, som er fastsat i afdeling 6, for at få de vægtede følsomheder for hver risikofaktor i denne undergruppe efter følgende formel:
WSk |
= |
de vægtede følsomheder |
RWk |
= |
risikovægtene, og |
sk |
= |
risikofaktoren |
De vægtede følsomheder for de forskellige risikofaktorer i hver undergruppe aggregeres efter formlen nedenfor, hvor antallet i kvadratrodsfunktionen har en nedre grænse på nul, for at få den undergruppespecifikke følsomhed. De tilsvarende korrelationer for vægtede følsomheder i den samme undergruppe, som er fastsat i afdeling 6, anvendes.
Kb |
= |
den undergruppespecifikke følsomhed, og |
WS |
= |
de vægtede følsomheder. |
Den undergruppespecifikke følsomhed (Kb) beregnes for hver undergruppe i en risikoklasse i overensstemmelse med stk. 5, 6 og 7. Når den undergruppespecifikke følsomhed er blevet beregnet for alle undergrupper, aggregeres vægtede følsomheder for alle risikofaktorer på tværs af undergrupper efter formlen nedenfor ved hjælp af de tilsvarende korrelationer γbc for vægtede følsomheder i forskellige undergrupper, som er fastsat i afdeling 6, for at få de risikoklassespecifikke kapitalgrundlagskrav for delta- eller vegarisiko:
hvor
Sb |
= |
for alle risikofaktorer i undergruppe b og |
Sb |
= |
max [min (Σk WSk, Kb), – Kb] for alle risikofaktorer i undergruppe b og |
Sc |
= |
max [min (Σk WSk, Kc), – Kc] for alle risikofaktorer i undergruppe c. |
De risikoklassespecifikke delta- eller vegakapitalgrundlagskrav beregnes for hver risikoklasse i overensstemmelse med stk. 1-8.
Artikel 325g
Kapitalgrundlagskrav vedrørende curvaturerisiko
For en given risikofaktor foretager institutterne disse beregninger på nettobasis på tværs af alle de positioner i instrumenter, som er omfattet af kapitalgrundlagskravet vedrørende curvaturerisiko, og som indeholder den pågældende risikofaktor.
hvor:
i |
= |
indekset for alle de i stk. 1 omhandlede positioner af instrumenter og inklusive risikofaktoren k |
xk |
= |
den nuværende værdi for risikofaktoren k |
Vi (xk ) |
= |
værdien af instrumentet i estimeret ved hjælp af instituttets værdiansættelsesmodel på grundlag af den nuværende værdi af risikofaktoren k |
|
= |
værdien af instrumentet i estimeret ved hjælp af instituttets værdiansættelsesmodel på grundlag af en opjustering af værdien af risikofaktoren k |
|
= |
værdien af instrumentet i estimeret ved hjælp af instituttets værdiansættelsesmodel på grundlag af en nedjustering af værdien af risikofaktoren k |
|
= |
risikovægte anvendt på curvature-risikofaktoren k fastsat i overensstemmelse med afdeling 6 |
sik |
= |
deltafølsomheden for instrumentet i med hensyn til risikofaktor k beregnet i overensstemmelse med artikel 325r. |
Med henblik på den beregning, der er omhandlet i stk. 2, hvor xk er en kurve af risikofaktorer, der er tildelt GIRR, CSR og råvarerisikoklasser, er sik summen af deltafølsomhederne over for risikofaktoren for kurven på tværs af alle kurvens løbetider.
hvor:
b |
= |
indekset for en undergruppe for en given risikoklasse |
Kb |
= |
kapitalgrundlagskravet vedrørende curvaturerisikoen for undergruppe b |
;
;
;
pkl |
= |
korrelationerne inden for samme undergruppe mellem risikofaktorer k og l som beskrevet i afdeling 6 |
k, l |
= |
indeksene for alle de risikofaktorer for instrumenter, der er omhandlet i stk. 1, og som er tildelt undergruppen b |
( |
= |
den opadgående nettocurvaturerisikoposition |
( |
= |
den nedadgående nettocurvaturerisikoposition. |
hvor:
b, c |
= |
indeksene for alle undergrupperne for en given risikoklasse, der svarer til de i stk. 1 omhandlede instrumenter |
Kb |
= |
kapitalgrundlagskravet vedrørende curvaturerisikoen for undergruppe b |
;
;
γbc |
= |
korrelationerne mellem undergruppe b og c som beskrevet i afdeling 6. |
Artikel 325h
Aggregering af risikoklassespecifikke kapitalgrundlagskrav vedrørende delta-, vega- og curvaturerisici
Den procedure for beregning af de risikoklassespecifikke kapitalgrundlagskrav vedrørende delta-, vega- og curvaturerisiko, som er beskrevet i artikel 325f og 325g, udføres tre gange for hver risikoklasse, hvor der hver gang anvendes et forskelligt sæt korrelationsparametre ρkl (korrelation mellem risikofaktorer i en undergruppe) og γbc (korrelation mellem undergrupper i en risikoklasse). Hvert af disse tre sæt svarer til et forskelligt scenarie som følger:
scenariet »mellemhøj korrelation«, hvor korrelationsparametrene ρkl og γbc forbliver uændrede i forhold til de i afdeling 6 angivne
scenariet »høj korrelation«, hvor korrelationsparametrene ρkl og γbc, som er angivet i afdeling 6, alle multipliceres med 1,25, idet ρkl og γbc har en øvre grænse på 100 %.
scenariet »lav korrelation«, hvor korrelationsparametrene ρkl og γbc, som er specificeret i afdeling 6, erstattes med henholdsvis og
.
Artikel 325i
Behandling af indeksinstrumenter og andre instrumenter med flere underliggende instrumenter
Institutter anvender en transparensmetode for indeks og andre instrumenter med flere underliggende instrumenter i overensstemmelse med følgende:
med henblik på beregningen af kapitalgrundlagskravene vedrørende delta- og curvaturerisiko, skal institutterne anskue det således, at de har individuelle positioner direkte i indeksets underliggende dele eller andre instrumenter med flere underliggende instrumenter, medmindre der er tale om en position i et indeks, der indgår i ACTP'en, da de for en sådan position skal beregne en enkelt følsomhed over for indekset
institutterne har mulighed for at lægge følsomhederne over for en risikofaktor for en bestemt del af et indeksinstrument eller et andet instrument med flere underliggende instrumenter sammen med følsomhederne over for den samme risikofaktor for den samme del af single name-instrumenter, medmindre der er tale om positioner, der indgår i ACTP'en
med henblik på beregning af kapitalgrundlagskravene vedrørende vegarisiko kan institutterne enten anskue det således, at de direkte har individuelle positioner i indeksets underliggende dele eller andre instrumenter med flere underliggende instrumenter eller beregne en enkelt følsomhed over for det pågældende instruments underliggende instrument. I sidstnævnte tilfælde tildeler institutterne den relevante undergruppe, jf. afdeling 6, underafdeling 1, den enkelte følsomhed som følger:
hvor mere end 75 % af delene i dette indeks tildeles den samme undergruppe under hensyntagen til vægtningerne i dette indeks, tildeler institutterne denne undergruppe følsomheden og behandler den som en single name-følsomhed i denne undergruppe
i alle andre tilfælde tildeler institutterne den relevante indeksundergruppe følsomheden.
Som en undtagelse fra stk. 1, litra a), kan institutterne beregne en enkelt følsomhed over for en position i et noteret aktie- eller kreditindeks med henblik på beregning af kapitalgrundlagskravene vedrørende delta- og curvaturerisici, hvis det noterede aktie- eller kreditindeks opfylder betingelserne i stk. 3. I så fald tildeler institutterne den relevante undergruppe, jf. afdeling 6, underafdeling 1, den enkelte følsomhed som følger:
hvor mere end 75 % af delene i det pågældende noterede indeks tildeles den samme undergruppe under hensyntagen til vægtningerne i det pågældende indeks, tildeles denne undergruppe følsomheden og behandles som en single name-følsomhed i denne undergruppe
i alle andre tilfælde tildeler institutterne den relevante undergruppe for det noterede indeks følsomheden.
Institutterne kan anvende den i stk. 2 omhandlede metode på instrumenter, der henviser til et noteret aktie- eller kreditindeks, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
delene af det noterede indeks og deres respektive vægtninger er kendt
det noterede indeks indeholder mindst 20 dele
ingen enkelt del af det noterede indeks udgør mere end 25 % af den samlede markedskapitalisering af det pågældende indeks
intet sæt bestående af en tiendedel af det samlede antal dele af det noterede indeks, rundet op til nærmeste heltal, udgør mere end 60 % af den samlede markedskapitalisering af det pågældende indeks
den samlede markedskapitalisering af alle delene i det noterede indeks er på mindst 40 mia. EUR.
Artikel 325j
Behandling af kollektive investeringsordninger
Et institut beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko for en position i en CIU ved hjælp af en af følgende metoder:
hvis et institut er i stand til at indhente tilstrækkelige oplysninger om CIU'ens enkelte underliggende eksponeringer, beregner instituttet kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko for denne CIU's position ved at se på CIU'ens underliggende positioner, som om instituttet besad disse positioner direkte
hvis instituttet ikke er i stand til at indhente tilstrækkelige oplysninger om CIU'ens enkelte underliggende eksponeringer, men instituttet har kendskab til indholdet af CIU'ens mandat og daglige prisnoteringer for CIU'en, beregner instituttet kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko for den pågældende CIU's position ved at anvende en af følgende metoder:
instituttet kan betragte positionen i CIU'en som en enkelt aktieposition, der er allokeret til undergruppen »andre sektorer« i tabel 8 i artikel 325ap, stk. 1
et institut kan efter tilladelse fra sin kompetente myndighed beregne kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko for CIU'en i overensstemmelse med de grænser, der er fastsat i CIU'ens mandat og den relevante lovgivning
hvis instituttet hverken opfylder betingelserne i litra a) eller b), opfører instituttet CIU'en uden for handelsbeholdningen.
Et institut, der anvender en af metoderne i litra b), anvender kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko i afdeling 5 i dette kapitel og tillægget for restrisiko i afdeling 4 i dette kapitel, hvis CIU'ens mandat indebærer, at visse eksponeringer i CIU'en er omfattet af disse kapitalgrundlagskrav.
Et institut, der anvender metoden i litra b), nr. ii), kan beregne kapitalgrundlagskravene vedrørende modpartsrisiko og kapitalgrundlagskravene vedrørende kreditværdijusteringsrisiko for derivatpositioner i CIU'en gennem anvendelse af den forenklede metode i artikel 132a, stk. 3.
Hvis data for de seneste 12 måneder ikke er fuldt tilgængelige, kan et institut dog med tilladelse fra instituttets kompetente myndighed anvende en årlig forrentningsforskel fra en periode på under 12 måneder.
I forbindelse med stk. 1, litra b), skal et institut overholde følgende bestemmelser, når beregningerne foretages:
med henblik på at beregne kapitalgrundlagskravet efter følsomhedsmetoden i afdeling 2 i dette kapitel tager CIU'en først position i det maksimale omfang, der er tilladt i henhold til dens mandat eller relevant lovgivning, i de eksponeringer, der kræver det højeste kapitalgrundlagskrav i nævnte afdeling, og fortsætter derefter med at tage position i faldende orden, indtil den maksimale samlede tabsgrænse er nået
med henblik på kapitalgrundlagskravene vedrørende misligholdelsesrisiko i afdeling 5 i dette kapitel tager CIU'en først position i det maksimale omfang, der er tilladt i henhold til dens mandat eller relevant lovgivning, i de eksponeringer, der kræver det højeste kapitalgrundlagskrav i nævnte afdeling, og fortsætter derefter med at tage position i faldende orden, indtil den maksimale samlede tabsgrænse er nået
CIU'en anvender gearing i det maksimale omfang, der er tilladt i henhold til dens mandat eller relevant lovgivning, hvor det er relevant.
Kapitalgrundlagskravene for alle positioner i den samme CIU, for hvilke de i første afsnit omhandlede beregninger anvendes, beregnes selvstændigt som en separat portefølje ved hjælp af den metode, der er beskrevet i dette kapitel.
Artikel 325k
Emissionspositioner
Institutterne anvender en af de relevante multiplikationsfaktorer i tabel 1 på nettofølsomhederne for alle emissionspositioner i hver enkelt udsteder, bortset fra emissionspositioner, som tredjemænd har tegnet sig for eller forpligtet sig til at aftage på grundlag af en formel aftale, og beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende markedsrisiko efter den metode, der er beskrevet i dette kapitel, på grundlag af de justerede nettofølsomheder.
Tabel 1
0. arbejdsdag |
0 % |
1. arbejdsdag |
10 % |
2. og 3. arbejdsdag |
25 % |
4. arbejdsdag |
50 % |
5. arbejdsdag |
75 % |
efter 5. arbejdsdag |
100 % |
I denne artikel er »0. arbejdsdag« den arbejdsdag, hvor instituttet uden yderligere betingelser har forpligtet sig til at aftage en kendt mængde værdipapirer til en aftalt pris.
Artikel 325l
Almindelige renterisikofaktorer
De almindelige deltarenterisikofaktorer, som finder anvendelse på rentefølsomme instrumenter, er de relevante risikofrie satser for hver valuta og for hver af følgende løbetider: 0,25 år, 0,5 år, et år, to år, tre år, fem år, ti år, 15 år, 20 år og 30 år. Institutterne tildeler risikofaktorer til de angivne toppunkter ved lineær interpolation eller ved hjælp af en metode, der stemmer bedst overens med de værdiansættelsesfunktioner, som instituttets uafhængige risikokontrolfunktion anvender til at rapportere markedsrisiko eller overskud og tab til den øverste ledelse.
Foreligger der ikke tilstrækkelige data om de markedsbestemte swapkurver, der er beskrevet i stk. 2 og første afsnit i dette stykke, kan de risikofrie satser udledes af den mest hensigtsmæssige statsobligationskurve for en given valuta.
Anvender institutterne de almindelige renterisikofaktorer, der er udledt efter proceduren i andet afsnit, for statsobligationsinstrumenter, fritages statsobligationsinstrumentet ikke fra kapitalgrundlagskravet vedrørende kreditspændsrisiko. Er det i disse tilfælde ikke muligt at isolere den risikofrie sats fra kreditspændskomponenten, henføres følsomheden for risikofaktoren både til klassen for almindelig renterisiko og til klassen for kreditspændsrisiko.
Institutterne anvender yderligere risikofaktorer for inflationsrisiko på gældsinstrumenter, hvis pengestrømme funktionelt afhænger af inflationsraten. Disse yderligere risikofaktorer består af en vektor af de markedsbestemte inflationsrater for forskellige løbetider for hver valuta. For hvert instrument indeholder vektoren lige så mange komponenter, som der er inflationsrater, der anvendes som variabler i instituttets værdiansættelsesmodel for det pågældende instrument.
Hver valutabasisrisikofaktor består af en vektor af valutabasis med forskellige løbetider for hver valuta. For hvert gældsinstrument indeholder vektoren lige så mange komponenter, som der er valutabaser, der anvendes som variabler i instituttets værdiansættelsesmodel for det pågældende instrument. Hver valuta udgør en særskilt undergruppe.
Institutterne beregner instrumentets følsomhed over for valutabasisrisikofaktoren som ændringen i instrumentets værdi ifølge dets værdiansættelsesmodel som et resultat af en ændring i hver af vektorens komponenter på ét basispoint. Hver valuta udgør en særskilt undergruppe. I hver undergruppe er der to mulige særskilte risikofaktorer: basis i forhold til euro og basis i forhold til US-dollar, uanset antallet af komponenter i hver valutabasisvektor. Det maksimale antal nettofølsomheder for hver undergruppe er to.
Med henblik på netting anser institutterne implicitte volatiliteter, som er tilknyttet de samme risikofrie satser og henført til de samme løbetider, for at udgøre den samme risikofaktor.
Når institutterne henfører implicitte volatiliteter til løbetiderne som omhandlet i dette stykke, gælder følgende krav:
hvis optionens løbetid er tilpasset det underliggende instruments løbetid, tages en enkelt risikofaktor, som henføres til den pågældende løbetid, i betragtning
hvis optionens løbetid er kortere end det underliggende instruments løbetid, tages følgende risikofaktorer i betragtning således:
den første risikofaktor henføres til optionens løbetid
den anden risikofaktor henføres til restløbetiden for optionens underliggende instrument på optionens udløbsdato.
Der er ingen kapitalgrundlagskrav vedrørende curvaturerisiko for inflationsrisici og valutabasisrisici.
Artikel 325m
Kreditspændsrisikofaktorer for ikkesecuritiseringsinstrumenter
Artikel 325n
Kreditspændsrisikofaktorer for securitiseringsinstrumenter
Institutterne anvender kreditspændsrisikofaktorerne, jf. stk. 5, på securitiseringspositioner, der ikke indgår i ACTP'en, jf. artikel 325, stk. 6, 7 og 8.
De undergrupper, der finder anvendelse på kreditspændsrisikoen for securitiseringer, der ikke indgår i ACTP'en, er specifikke for denne risikoklassekategori, jf. afdeling 6.
De kreditspændsrisikofaktorer, som institutterne skal anvende på securitiseringspositioner, der indgår i ACTP'en, er følgende:
deltarisikofaktorerne er alle de relevante kreditspændssatser for udstederne af securitiseringspositionens underliggende eksponeringer, der er udledt af de relevante gældsinstrumenter og credit default swaps, og for hver af følgende løbetider: 0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år.
de vegarisikofaktorer, der finder anvendelse på optioner med securitiseringspositioner, som indgår i ACTP'en som underliggende instrumenter, er de implicitte volatiliteter for kreditspændene for udstederne af securitiseringspositionens underliggende eksponeringer, der er beregnet som anført i litra a), og som henføres til følgende løbetider i overensstemmelse med løbetiden for den tilsvarende option, der er omfattet af kapitalgrundlagskrav: 0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år.
curvaturerisikofaktorerne er de relevante kreditspændsrentekurver for udstederne af securitiseringspositionens underliggende eksponeringer udtrykt som en vektor af kreditspændssatser for forskellige løbetider, der er beregnet som anført i litra a); for hvert instrument indeholder vektoren lige så mange komponenter, som der er forskellige løbetider for kreditspændssatser, der anvendes som variabler i instituttets værdiansættelsesmodel for det pågældende instrument.
De kreditspændsrisikofaktorer, som institutterne skal anvende på securitiseringspositioner, som ikke indgår i ACTP'en, henviser til tranchens spænd og ikke de underliggende instrumenters spænd og svarer til følgende:
deltarisikofaktorerne er de relevante kreditspændssatser for tranchen henført til følgende løbetider i overensstemmelse med tranchens løbetid: 0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år
de vegarisikofaktorer, der finder anvendelse på optioner med securitiseringspositioner, som ikke indgår i ACTP'en som underliggende instrumenter, er de implicitte volatiliteter for kreditspændene for trancherne, som hver især henføres til følgende løbetider i overensstemmelse med løbetiden for den option, der er omfattet af kapitalgrundlagskrav: 0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år.
curvaturerisikofaktorerne er de samme som beskrevet i litra a); en fælles risikovægt finder anvendelse på alle disse risikofaktorer, jf. afdeling 6.
Artikel 325o
Aktierisikofaktorer
Med henblik på aktierisiko udgør en specifik aktiegenkøbskurve en enkelt risikofaktor, der udtrykkes som en vektor af genkøbssatser for forskellige løbetider. For hvert instrument indeholder vektoren lige så mange komponenter, som der er forskellige løbetider for genkøbssatser, der anvendes som variabler i instituttets værdiansættelsesmodel for det pågældende instrument.
Institutterne beregner instrumentets følsomhed over for en aktierisikofaktor som ændringen i instrumentets værdi ifølge dets værdiansættelsesmodel som et resultat af en ændring i hver af vektorens komponenter på ét basispoint. Institutterne modregner følsomheder over for risikofaktoren for den samme akties genkøbssats, uanset antallet af komponenter i hver vektor.
Artikel 325p
Råvarerisikofaktorer
Instrumentets følsomhed over for hver risikofaktor, der er anvendt i curvaturerisikoformlen, beregnes i overensstemmelse med artikel 325g. Med henblik på curvaturerisikoen anser institutterne vektorer, som har et forskelligt antal komponenter, for at være den samme risikofaktor, såfremt disse vektorer svarer til den samme råvaretype.
Artikel 325q
Valutakursrisikofaktorer
Uanset stk. 1 og 3 kan et institut, med forbehold af den kompetente myndigheds godkendelse, erstatte sin indberetningsvaluta med en anden valuta (»basisvalutaen«) i alle spotvalutakurserne for at udtrykke delta- og curvaturevalutakursrisikofaktorerne, hvis følgende betingelser alle er opfyldt:
Instituttet anvender kun én basisvaluta.
Instituttet anvender basisvalutaen konsekvent på alle sine positioner i og uden for handelsbeholdningen.
Instituttet har over for den kompetente myndighed godtgjort, at:
anvendelse af den valgte basisvaluta udgør en passende risikorepræsentation for instituttets positioner, der er underlagt valutakursrisici
valget af basisvaluta er foreneligt med den måde, hvorpå instituttet internt forvalter disse valutakursrisici
valget af basisvaluta er ikke primært motiveret af ønsket om at reducere instituttets kapitalgrundlagskrav.
Instituttet tager hensyn til risikoen forbundet med omregning mellem indberetningsvalutaen og basisvalutaen.
Et institut, der har fået tilladelse til at anvende en basisvaluta som omhandlet i første afsnit, skal konvertere de deraf følgende kapitalgrundlagskrav vedrørende valutakursrisiko til indberetningsvalutaen under anvendelse af den gældende spotvalutakurs mellem basisvalutaen og indberetningsvalutaen.
Artikel 325r
Deltarisikofølsomheder
Institutterne beregner følsomheder over for almindelig deltarenterisiko (GIRR) således:
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af risikofrie satser, beregnes således:
hvor
|
= |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af risikofrie satser |
rkt |
= |
satsen for en risikofri kurve k med løbetiden t |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
x,y |
= |
andre risikofaktorer end rkt i værdiansættelsesfunktionen Vi |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af inflationsrisiko og valutabasisrisiko, beregnes således:
hvor
|
= |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af inflationsrisiko og valutabasisrisiko |
|
= |
en vektor af m komponenter, som repræsenterer den implicitte inflationskurve eller valutabasiskurven for en given valuta j, hvor m er lig med det antal inflations- eller valutarelaterede variabler, der er anvendt i værdiansættelsesmodellen for instrumentet i |
|
= |
enhedsmatricen for dimensionen (1 x m) |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
y,z |
= |
andre variabler i værdiansættelsesmodellen. |
Institutterne beregner følsomhederne over for deltakreditspændsrisiko for alle securitiserings- og ikkesecuritiseringspositioner således:
hvor
|
= |
følsomhederne over for deltakreditspændsrisiko for alle securitiserings- og ikkesecuritiseringspositioner |
cskt |
= |
værdien af kreditspændssatsen for en udsteder j ved løbetiden t |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
x,y |
= |
andre risikofaktorer end cskt i værdiansættelsesfunktionen Vi |
Institutterne beregner følsomhederne over for deltaaktierisiko således:
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af aktiespotkurser, beregnes således:
hvor
sk |
= |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af aktiespotkurser |
k |
= |
en specifik aktie |
EQk |
= |
værdien af spotkursen for denne aktie |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
x,y |
= |
andre risikofaktorer end EQk i værdiansættelsesfunktionen Vi |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af aktierepokurser, beregnes således:
hvor
|
= |
følsomhederne over for risikofaktorer, der består af aktierepokurser |
k |
= |
indekset for aktien |
|
= |
en vektor af m komponenter, der repræsenterer løbetidsstrukturen ved genkøb for en specifik aktie k, hvor m er lig med det antal genkøbssatser, der svarer til de forskellige løbetider, der anvendes i værdiansættelsesmodellen for instrumentet i |
|
= |
enhedsmatricen for dimensionen (1 x m) |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
y,z |
= |
andre risikofaktorer end |
Institutterne beregner følsomhederne over for deltaråvarerisiko for hver risikofaktor k således:
hvor
sk |
= |
følsomhederne over for deltaråvarerisiko |
k |
= |
en given råvarerisikofaktor |
CTYk |
= |
værdien af risikofaktoren k |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
y,z |
= |
andre risikofaktorer end CTYk i værdiansættelsesmodellen for instrumentet i. |
Institutterne beregner følsomhederne over for deltavalutakursrisiko for hver valutakursrisikofaktor k således:
hvor
sk |
= |
følsomhederne over for deltavalutakursrisiko |
k |
= |
en given valutakursrisikofaktor |
FXk |
= |
værdien af risikofaktoren |
Vi (.) |
= |
værdiansættelsesfunktionen for instrumentet i, og |
y,z |
= |
andre risikofaktorer end i værdiansættelsesmodellen for instrumentet i. |
Artikel 325s
Vegarisikofølsomheder
Institutterne beregner en options vegarisikofølsomhed over for en given risikofaktor k således:
hvor
sk |
= |
en options vegarisikofølsomhed |
k |
= |
en specifik vegarisikofaktor, der består af implicit volatilitet |
volk |
= |
værdien af denne risikofaktor, der bør udtrykkes som en procentdel, og |
x,y |
= |
andre risikofaktorer end volk i værdiansættelsesfunktionen Vi |
Artikel 325t
Krav til beregninger af følsomhed
Uanset første afsnit kan de kompetente myndigheder kræve, at et institut, som har fået tilladelse til at anvende den alternative metode med interne modeller, jf. kapitel 1b, anvender værdiansættelsesfunktionerne i risikomålingssystemet under deres metode med interne modeller til beregning af følsomheder i henhold til dette kapitel for at beregne og indberette kapitalgrundlagskrav vedrørende markedsrisiko i overensstemmelse med artikel 430b, stk. 3.
Ved beregning af vegarisikofølsomheder for instrumenter med optionalitet som omhandlet i artikel 325e, stk. 2, litra b), finder følgende krav anvendelse:
for almindelig renterisiko og kreditspændsrisiko antager institutterne for hver valuta, at det underliggende instrument for de volatilitetsrelaterede risikofaktorer, for hvilke vegarisikoen beregnes, enten følger en lognormal eller normal fordeling i de værdiansættelsesmodeller, der anvendes til instrumenterne
for aktierisiko, råvarerisiko og valutakursrisiko antager institutterne, at det underliggende instrument for de volatilitetsrelaterede risikofaktorer, for hvilke vegarisikoen beregnes, følger en lognormal fordeling i de værdiansættelsesmodeller, der anvendes til disse instrumenter.
Uanset stk. 1 kan et institut med forbehold af de kompetente myndigheders tilladelse anvende alternative definitioner af deltarisikofølsomheder ved beregningen af kapitalgrundlagskravene vedrørende en position i handelsbeholdningen i henhold til dette kapitel, forudsat at instituttet opfylder samtlige følgende betingelser:
disse alternative definitioner anvendes med henblik på intern risikostyring og til indberetning af overskud og tab til den øverste ledelse af en uafhængig risikokontrolenhed i instituttet
instituttet dokumenterer, at disse alternative definitioner er mere hensigtsmæssige til at opfange de følsomheder for positionen end de formler, der er fastsat i denne underafdeling, og at de deraf følgende følsomheder ikke i væsentlig grad afviger fra disse formler.
Uanset stk. 1 kan et institut med forbehold af de kompetente myndigheders tilladelse beregne vegafølsomheder på grundlag af en lineær transformering af alternative definitioner af følsomheder ved beregningen af kapitalgrundlagskravene vedrørende en position i handelsbeholdningen i henhold til dette kapitel, forudsat at instituttet opfylder begge følgende betingelser:
disse alternative definitioner anvendes med henblik på intern risikostyring og til indberetning af overskud og tab til den øverste ledelse af en uafhængig risikokontrolenhed i instituttet
instituttet dokumenterer, at disse alternative definitioner er mere hensigtsmæssige til at opfange følsomhederne for positionen end de formler, der er fastsat i denne underafdeling, og at den lineære transformering i første afsnit afspejler en vegarisikofølsomhed.
Artikel 325u
Kapitalgrundlagskrav vedrørende restrisici
Instrumenter anses for at være eksponeret mod restrisici, når de opfylder en af følgende betingelser:
instrumentet vedrører et eksotisk underliggende instrument, dvs. med henblik på dette kapitel refererer til et handelsbeholdningsinstrument til en underliggende eksponering, der ikke er omfattet af delta-, vega- eller curvaturerisikobehandlingerne efter følsomhedsmetoden, som er omhandlet i afdeling 2, eller kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko, som er fastsat i afdeling 5
instrumentet er et instrument, der bærer andre restrisici, dvs. med henblik på dette kapitel et af følgende instrumenter:
instrumenter, der er omfattet af kapitalgrundlagskrav vedrørende vega- og curvaturerisiko efter følsomhedsmetoden, som er fastsat i afdeling 2, og genererer afkast, der ikke kan replikeres som en finit lineær kombination af plain vanilla-optioner med en enkelt underliggende aktiekurs, råvarepris, valutakurs, obligationskurs, credit default swap-kurs eller renteswap
instrumenter, der er positioner, der indgår i ACTP'en, jf. artikel 325, stk. 6; afdækninger, der indgår i denne ACTP, jf. artikel 325, stk. 8, tages ikke i betragtning.
Institutterne beregner de yderligere kapitalgrundlagskrav i stk. 1 som summen af den nominelle bruttoværdi af de instrumenter, der er omhandlet i stk. 2, multipliceret med følgende risikovægte:
1,0 % for instrumenter i stk. 2, litra a)
0,1 % for instrumenter i stk. 2, litra b).
Uanset stk. 1 anvender instituttet ikke kapitalgrundlagskravene vedrørende restrisici på et instrument, der opfylder en af følgende betingelser:
instrumentet er noteret på en anerkendt børs
instrumentet er kvalificeret til central clearing i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 648/2012
instrumentet dækker hele markedsrisikoen forbundet med en anden position i handelsbeholdningen, hvorved de to positioner i handelsbeholdningen, som fuldstændigt matcher hinanden, fritages for kapitalgrundlagskravene vedrørende restrisici.
Ved udarbejdelsen af disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder undersøger EBA, om levetidsrisiko, vejrforhold, naturkatastrofer og den fremtidige realiserede volatilitet bør anses for at være eksotiske underliggende instrumenter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2021.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325v
Definitioner og almindelige bestemmelser
I denne afdeling forstås ved:
a) |
»kort eksponering« : en udsteders eller en gruppe af udstederes misligholdelse fører til en gevinst for instituttet, uanset hvilken type instrument eller transaktion der skaber eksponeringen |
b) |
»lang eksponering« : en udsteders eller en gruppe af udstederes misligholdelse fører til et tab for instituttet, uanset hvilken type instrument eller transaktion der skaber eksponeringen |
c) |
»bruttobeløb for pludselig misligholdelse (brutto-JTD)« : den estimerede størrelse af tabet eller gevinsten, som låntagerens misligholdelse ville medføre ved en specifik eksponering |
d) |
»nettobeløb for pludselig misligholdelse (netto-JTD)« : den estimerede størrelse af det tab eller den gevinst, som et institut ville få som følge af en låntagers misligholdelse efter modregning mellem bruttobeløb for JTD |
e) |
»tab givet misligholdelse« eller »LGD« : tabet ved låntagerens misligholdelse af et instrument, der er udstedt af denne låntager, udtrykt som en andel af instrumentets nominelle værdi |
f) |
»vægt for misligholdelsesrisiko« : den procentdel, der repræsenterer den estimerede sandsynlighed for misligholdelse for hver låntager afhængigt af denne låntagers kreditværdighed. |
Artikel 325w
Bruttobeløb for pludselig misligholdelse
Institutterne beregner bruttobeløbene for pludselig misligholdelse (JTD) for hver lang eksponering mod gældsinstrumenter således:
JTDlong |
= |
bruttobeløbene for pludselig misligholdelse (JTD) for lang eksponering |
Vnotional |
= |
den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår |
P&Llong |
= |
et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og |
Adjustmentlong |
= |
hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn. |
Institutterne beregner bruttobeløbene for JTD for hver lang eksponering mod gældsinstrumenter således:
JTDshort |
= |
bruttobeløbene for JTD for kort eksponering |
Vnotional |
= |
den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, som indsættes i formlen med negativt fortegn |
P&Lshort |
= |
et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den korte eksponering. Gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og |
Adjustmentshort |
= |
hvor det instrument, hvorfra eksponeringen opstår, er et derivatinstrument, det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn. |
Med henblik på den beregning, der er omhandlet i stk. 1 og 2, anvender institutterne følgende LGD for gældsinstrumenter:
eksponeringer mod efterstillede gældsinstrumenter tildeles en LGD på 100 %
eksponeringer mod ikkeefterstillede gældsinstrumenter tildeles en LGD på 75 %
eksponeringer mod dækkede obligationer, jf. artikel 129, tildeles en LGD på 25 %.
Med henblik på de beregninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, bestemmes de nominelle værdier således:
for så vidt angår en obligation er den nominelle værdi obligationens pålydende værdi
for så vidt angår en solgt put-option på en obligation er den nominelle værdi optionens nominelle værdi; for så vidt angår en købt call-option på en obligation er den nominelle værdi 0.
For eksponeringer mod aktieinstrumenter beregner institutterne bruttobeløbene for JTD således:
hvor
JTDlong |
= |
bruttobeløbene for JTD for lang eksponering |
Vnotional |
= |
den nominelle værdi af det instrument, hvorfra eksponeringen opstår; den nominelle værdi er dagsværdien af aktien for likvide aktieinstrumenter; i formlen JTDshort indsættes den nominelle værdi af instrumentet med negativt fortegn |
P&Llong |
= |
et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den lange eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes med negativt fortegn |
Adjustmentlong |
= |
det beløb, hvormed instituttets tab som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; stigninger indsættes i formlen med positivt fortegn, og fald indsættes i formlen med negativt fortegn |
JTDshort |
= |
bruttobeløbene for JTD for kort eksponering |
P&Lshort |
= |
et udtryk, der justerer for gevinster eller tab, som instituttet allerede har medregnet som følge af ændringer i dagsværdien af det instrument, der skaber den korte eksponering; gevinster indsættes i formlen med positivt fortegn, og tab indsættes i formlen med negativt fortegn, og |
Adjustmentshort |
= |
det beløb, hvormed instituttets gevinst som følge af derivatinstrumentets opbygning i tilfælde af misligholdelse stiger eller falder i forhold til det fulde tab på det underliggende instrument; fald indsættes i formlen med positivt fortegn, og stigninger indsættes i formlen med negativt fortegn. |
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
hvordan institutterne skal fastsætte komponenterne P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong og Adjustmentshort, når de beregner JTD-beløbene for forskellige typer instrumenter i overensstemmelse med denne artikel
hvilke alternative metoder institutterne skal anvende til at estimere bruttobeløbene for JTD, som er omhandlet i stk. 7
de nominelle værdier af andre instrumenter end de i stk. 4, litra a) og b), omhandlede.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2021.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325x
Nettobeløb for pludselig misligholdelse
Modregningen skal være fuldstændig eller delvis afhængigt af løbetiderne for modregningseksponeringerne:
fuldstændig modregning sker, når alle modregningseksponeringer har en løbetid på et år eller mere,
delvis modregning sker, når mindst én af modregningseksponeringerne har en løbetid på under et år, i hvilket tilfælde JTD-beløbet for hver eksponering med en løbetid på under et år multipliceres med forholdet mellem eksponeringens løbetid og ét år.
Artikel 325y
Beregning af kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko
Nettobeløb for JTD multipliceres, uanset modpartens type, med de misligholdelsesrisikovægte, der svarer til deres kreditkvalitet, jf. tabel 2:
Tabel 2
Kreditkvalitetskategori |
Misligholdelsesrisikovægt |
Kreditkvalitetstrin 1 |
0,5 % |
Kreditkvalitetstrin 2 |
3 % |
Kreditkvalitetstrin 3 |
6 % |
Kreditkvalitetstrin 4 |
15 % |
Kreditkvalitetstrin 5 |
30 % |
Kreditkvalitetstrin 6 |
50 % |
Ikkerated |
15 % |
Misligholdte |
100 % |
Vægtede nettobeløb for JTD aggregeres i hver undergruppe efter følgende formel:
DRCb |
= |
kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko for undergruppe b |
i |
= |
indekset for et instrument, der tilhører undergruppe b |
RWi |
= |
risikovægten, og |
WtS |
= |
forholdstal for indregning af en fordel for afdækningsforhold i en undergruppe, som beregnes således:
|
Med henblik på beregningen af DRCb og WtS aggregeres de lange positioner og de korte positioner for alle positioner i en undergruppe, uanset på hvilket kreditkvalitetstrin disse positioner er placeret, for at opnå de undergruppespecifikke kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko.
Artikel 325z
Beløb for pludselig misligholdelse
Artikel 325aa
Beregning af kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko for securitiseringer
De risikovægtede nettobeløb for JTD fordeles på følgende undergrupper:
en fælles undergruppe for alle selskaber, uanset region
44 forskellige undergrupper svarende til en undergruppe pr. region for hver af de 11 i andet afsnit definerede aktivklasser.
Med henblik på første afsnit er de 11 aktivklasser commercial paper med sikkerhedsstillelse i aktiver (asset-backed commercial paper, ABCP), billån/-leases, værdipapirer med sikkerhedsstillelse i realkreditlån i beboelsesejendomme (residential mortgage-backed securities, RMBS), kreditkort, værdipapirer med sikkerhedsstillelse i realkreditlån i erhvervsejendomme (commercial mortgage-backed securities, CMBS), strukturerede kreditobligationer (collateralised loan obligations, CLO), CDO-squared (collateralised debt obligation squared), små og mellemstore virksomheder (SMV'er), studielån, øvrig detail og øvrig engros. De fire regioner er Asien, Europa, Nordamerika og resten af verden.
Artikel 325ab
Anvendelsesområde
Artikel 325ac
Beløb for pludselig misligholdelse for ACTP'en
I denne artikel forstås ved:
a) |
»opdeling ved hjælp af en værdiansættelsesmodel« : en single name-del af en securitisering værdiansættes som forskellen mellem securitiseringens ubetingede værdi og securitiseringens betingede værdi, idet det antages, at den pågældende single name-del misligholdes med en LGD på 100 % |
b) |
»replikation« : kombinationen af individuelle securitiseringsindekstrancher kombineres med henblik på at replikere en anden tranche i samme indeksserie eller replikere en ikketrancheopdelt position i indeksserien |
c) |
»opdeling« : replikation af et indeks ved en securitisering, hvis underliggende eksponeringer i puljen er identiske med de single name-eksponeringer, der udgør indekset. |
»Nth-to-default«-produkter behandles som trancheopdelte produkter med følgende attachment og detachment points:
attachment point = (N – 1)/Total Names
detachment point = (N – 1)/Total Names
hvor »Total Names« er det samlede antal navne i den underliggende kurv eller pulje.
Nettobeløb for JTD bestemmes ved at modregne bruttobeløb for JTD for lange eksponeringer og bruttobeløb for JTD for korte eksponeringer. Modregning kan kun foretages mellem eksponeringer, der er identiske bortset fra løbetid. Modregning kan kun foretages som følger:
for indekser, indekstrancher og skræddersyede trancher kan modregning foretages på tværs af løbetider i samme indeksfamilie, -serie og -tranche, med forbehold af bestemmelserne om eksponeringer med en løbetid på under et år, jf. artikel 325x; bruttobeløb for JTD for lange eksponeringer og bruttobeløbene for JTD for korte eksponeringer, som replikerer hinanden fuldstændigt, kan modregnes gennem opdeling i single name-ækvivalente eksponeringer ved hjælp af en værdiansættelsesmodel; i sådanne tilfælde skal summen af bruttobeløbene for JTD for single name-ækvivalente eksponeringer, der er beregnet ved opdeling, være lig med bruttobeløbet for JTD for den ikkeopdelte eksponering
modregning gennem opdeling som beskrevet i litra a) kan ikke foretages for resecuritiseringer eller derivater på securitisering
for indekser og indekstrancher kan der foretages modregning på tværs af løbetider i den samme indeksfamilie, -serie og -tranche ved replikation eller opdeling; hvis de lange eksponeringer og korte eksponeringer er ækvivalente, bortset fra en restkomponent, tillades modregning, og nettobeløbet for JTD afspejler resteksponeringen
forskellige trancher i den samme indeksserie, forskellige serier i det samme indeks og forskellige indeksfamilier kan ikke anvendes til at modregne hinanden.
Artikel 325ad
Beregning af kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko for ACTP'en
Nettobeløbene for JTD multipliceres med:
for trancheopdelte produkter: misligholdelsesrisikovægtene svarende til deres kreditkvalitet, jf. artikel 325y, stk. 1 og 2
for ikketrancheopdelte produkter: misligholdelsesrisikovægtene, jf. artikel 325aa, stk. 1.
Vægtede nettobeløb for JTD aggregeres i hver undergruppe efter følgende formel:
DRCb |
= |
kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko for undergruppe b |
i |
= |
et instrument, der tilhører undergruppe b, og |
WtSACTP |
= |
forholdstallet for indregning af en fordel for afdækningsforhold i en undergruppe, som beregnes efter WtS-formlen i artikel 325y, stk. 4, men med lange positioner og korte positioner på tværs af hele ACTP'en og ikke kun positionerne i den pågældende undergruppe. |
Institutterne beregner kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko for ACTP'en efter følgende formel:
hvor
DRCACTP |
= |
kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko for ACTP'en, og |
DRCb |
= |
kapitalgrundlagskravet vedrørende misligholdelsesrisiko for undergruppe b |
Artikel 325ae
Risikovægte for almindelig renterisiko
For valutaer, der ikke indgår i underkategorien mest likvide valutaer omhandlet i artikel 325bd, stk. 7, litra b), er risikovægtene for følsomhederne over for den risikofrie rentes risikofaktorer følgende:
Tabel 3
Undergruppe |
Løbetid |
Risikovægt |
1 |
0,25 år |
1,7 % |
2 |
0,5 år |
1,7 % |
3 |
1 år |
1,6 % |
4 |
2 år |
1,3 % |
5 |
3 år |
1,2 % |
6 |
5 år |
1,1 % |
7 |
10 år |
1,1 % |
8 |
15 år |
1,1 % |
9 |
20 år |
1,1 % |
10 |
30 år |
1,1 % |
Artikel 325af
Korrelationer for almindelig renterisiko i den samme undergruppe
Mellem to vægtede følsomheder for almindelige renterisikofaktorer WSk og WSl i den samme undergruppe, som svarer til den samme kurve, men som har forskellige løbetider, fastsættes korrelationen efter følgende formel:
hvor
Tk (henholdsvisTl) |
= |
løbetiden knyttet til den risikofrie rente |
θ |
= |
3 %. |
Artikel 325ag
Korrelationer på tværs af undergrupper for almindelig renterisiko
Artikel 325ah
Risikovægte for kreditspændsrisikoen vedrørende ikkesecuritiseringer
Risikovægte for følsomhederne over for risikofaktorer for kreditspænd vedrørende ikkesecuritiseringer er de samme for alle løbetider (0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år) i hver undergruppe i tabel 4:
Tabel 4
Undergruppe nr. |
Kreditkvalitet |
Sektor |
Risikovægt |
1 |
Alle |
Medlemsstaters centrale forvaltning, herunder centralbanker |
0,5 % |
2 |
Kreditkvalitetstrin 1-3 |
Et tredjelands centrale forvaltning, herunder centralbanker, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer omhandlet i artikel 117, stk. 2, eller artikel 118 |
0,5 % |
3 |
Regional eller lokal myndighed og offentlige enheder |
1,0 % |
|
4 |
Enheder i den finansielle sektor, herunder kreditinstitutter, der er etableret af en central forvaltning eller en regional eller lokal myndighed, og støttelångivere |
5,0 % |
|
5 |
Råvarer, energi, industriprodukter, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
3,0 % |
|
6 |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester |
3,0 % |
|
7 |
Teknologi og telekommunikation |
2,0 % |
|
8 |
Sundhedspleje, forsyningsvirksomhed samt liberale og tekniske tjenesteydelser |
1,5 % |
|
9 |
|
Dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i medlemsstater |
1,0 % |
10 |
Kreditkvalitetstrin 1 |
Dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i tredjelande |
1,5 % |
Kreditkvalitetstrin 2-3 |
2,5 % |
||
11 |
Kreditkvalitetstrin 4-6 og ikke kreditvurderet |
Et tredjelands centrale forvaltning, herunder centralbanker, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer omhandlet i artikel 117, stk. 2, eller artikel 118 |
2 % |
12 |
Regional eller lokal myndighed og offentlige enheder |
4,0 % |
|
13 |
Enheder i den finansielle sektor, herunder kreditinstitutter, der er etableret af en central forvaltning eller en regional eller lokal myndighed, og støttelångivere |
12,0 % |
|
14 |
Råvarer, energi, industriprodukter, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
7,0 % |
|
15 |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester |
8,5 % |
|
16 |
Teknologi og telekommunikation |
5,5 % |
|
17 |
Sundhedspleje, forsyningsvirksomhed samt liberale og tekniske tjenesteydelser |
5,0 % |
|
18 |
Andre sektorer |
12,0 % |
|
19 |
Noterede kreditindekser, hvori et flertal af de enkelte dele er »investment grade« |
1,5 % |
|
20 |
Noterede kreditindekser, hvori et flertal af de enkelte dele ikke er »investment grade« eller kreditvurderet |
5 % |
Artikel 325ai
Korrelationer for kreditspændsrisiko vedrørende ikkesecuritiseringer i den samme undergruppe
Mellem to følsomheder WS k og WS l i den samme undergruppe fastsættes korrelationsparameteren ρkl således:
Korrelationsparametrene i denne artikels stk. 1 finder ikke anvendelse på undergruppe nr. 18 i tabel 4 i artikel 325ah, stk. 1. Kapitalkravet i relation til aggregeringsformlen for deltarisiko i undergruppe nr. 18 er lig med summen af de absolutte værdier af de nettovægtede følsomheder, der er tildelt den undergruppe:
Artikel 325aj
Korrelationer på tværs af undergrupper for kreditspændsrisiko vedrørende ikkesecuritiseringer
Korrelationsparameteren γbc, der finder anvendelse på aggregeringen af følsomheder mellem forskellige undergrupper, fastsættes således:
Tabel 5
Undergruppe |
1, 2 og 11 |
3 og 12 |
4 og 13 |
5 og 14 |
6 og 15 |
7 og 16 |
8 og 17 |
9 og 10 |
18 |
19 |
20 |
1, 2 og 11 |
|
75 % |
10 % |
20 % |
25 % |
20 % |
15 % |
10 % |
0 % |
45 % |
45 % |
3 og 12 |
|
|
5 % |
15 % |
20 % |
15 % |
10 % |
10 % |
0 % |
45 % |
45 % |
4 og 13 |
|
|
|
5 % |
15 % |
20 % |
5 % |
20 % |
0 % |
45 % |
45 % |
5 og 14 |
|
|
|
|
20 % |
25 % |
5 % |
5 % |
0 % |
45 % |
45 % |
6 og 15 |
|
|
|
|
|
25 % |
5 % |
15 % |
0 % |
45 % |
45 % |
7 og 16 |
|
|
|
|
|
|
5 % |
20 % |
0 % |
45 % |
45 % |
8 og 17 |
|
|
|
|
|
|
|
5 % |
0 % |
45 % |
45 % |
9 og 10 |
|
|
|
|
|
|
|
|
0 % |
45 % |
45 % |
18 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0 % |
0 % |
19 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
75 % |
20 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Artikel 325ak
Risikovægte for kreditspændsrisiko vedrørende securitiseringer, der indgår i ACTP'en
Risikovægte for følsomhederne over for risikofaktorer for kreditspænd vedrørende securitiseringer, der indgår i ACTP'en, er de samme for alle løbetider (0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år) i hver undergruppe og præciseres for hver undergruppe i tabel 6 i henhold til den delegerede retsakt, der er omhandlet i artikel 461a:
Tabel 6
Undergruppe nr. |
Kreditkvalitet |
Sektor |
Risikovægt |
1 |
Alle |
Medlemsstaters centrale forvaltning, herunder centralbanker |
4,0 % |
2 |
Kreditkvalitetstrin 1-3 |
Et tredjelands centrale forvaltning, herunder centralbanker, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer omhandlet i artikel 117, stk. 2, eller artikel 118 |
4,0 % |
3 |
Regional eller lokal myndighed og offentlige enheder |
4,0 % |
|
4 |
Enheder i den finansielle sektor, herunder kreditinstitutter, der er etableret af en central forvaltning eller en regional eller lokal myndighed, og støttelångivere |
8,0 % |
|
5 |
Råvarer, energi, industriprodukter, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
5,0 % |
|
6 |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester |
4,0 % |
|
7 |
Teknologi og telekommunikation |
3,0 % |
|
8 |
Sundhedspleje, forsyningsvirksomhed samt liberale og tekniske tjenesteydelser |
2,0 % |
|
9 |
Dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i medlemsstater |
3,0 % |
|
10 |
Dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i tredjelande |
6,0 % |
|
11 |
Kreditkvalitetstrin 4-6 og ikke kreditvurderet |
Et tredjelands centrale forvaltning, herunder centralbanker, multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer omhandlet i artikel 117, stk. 2, eller artikel 118 |
13,0 % |
12 |
Regional eller lokal myndighed og offentlige enheder |
13,0 % |
|
13 |
Enheder i den finansielle sektor, herunder kreditinstitutter, der er etableret af en central forvaltning eller en regional eller lokal myndighed, og støttelångivere |
16,0 % |
|
14 |
Råvarer, energi, industriprodukter, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
10,0 % |
|
15 |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester |
12,0 % |
|
16 |
Teknologi og telekommunikation |
12,0 % |
|
17 |
Sundhedspleje, forsyningsvirksomhed samt liberale og tekniske tjenesteydelser |
12,0 % |
|
18 |
Andre sektorer |
13,0 % |
Artikel 325al
Korrelationer for kreditspændsrisiko vedrørende securitiseringer, der indgår i ACTP'en
Artikel 325am
Risikovægte for kreditspændsrisiko vedrørende securitiseringer, der ikke indgår i ACTP'en
Risikovægte for følsomhederne over for risikofaktorer over for kreditspænd vedrørende securitisering, der ikke indgår i ACTP'en, er de samme for alle løbetider (0,5 år, et år, tre år, fem år og ti år) i hver undergruppe og præciseres for hver undergruppe i tabel 7 i henhold til den delegerede retsakt, der er omhandlet i artikel 461a:
Tabel 7
Undergruppe nr. |
Kreditkvalitet |
Sektor |
Risikovægt |
1 |
Ikkeefterstillede og kreditkvalitetstrin 1-3 |
RMBS — Prime |
0,9 % |
2 |
RMBS — Mid-Prime |
1,5 % |
|
3 |
RMBS — Sub-Prime |
2,0 % |
|
4 |
CMBS |
2,0 % |
|
5 |
Værdipapirer med sikkerhedsstillelse i aktiver (ABS) — studielån |
0,8 % |
|
6 |
ABS — kreditkort |
1,2 % |
|
7 |
ABS — bil |
1,2 % |
|
8 |
Strukturerede kreditobligationer (CLO) uden for ACTP'en |
1,4 % |
|
9 |
Efterstillede og kreditkvalitetstrin 1-3 |
RMBS — Prime |
1,125 % |
10 |
RMBS — Mid-Prime |
1,875 % |
|
11 |
RMBS — Sub-Prime |
2,5 % |
|
12 |
CMBS |
2,5 % |
|
13 |
ABS — studielån |
1 % |
|
14 |
ABS — kreditkort |
1,5 % |
|
15 |
ABS — bil |
1,5 % |
|
16 |
CLO uden for ACTP'en |
1,75 % |
|
17 |
Kreditkvalitetstrin 4-6 og ikke kreditvurderet |
RMBS — Prime |
1,575 % |
18 |
RMBS — Mid-Prime |
2,625 % |
|
19 |
RMBS — Sub-Prime |
3,5 % |
|
20 |
CMBS |
3,5 % |
|
21 |
ABS — studielån |
1,4 % |
|
22 |
ABS — kreditkort |
2,1 % |
|
23 |
ABS — bil |
2,1 % |
|
24 |
CLO uden for ACTP'en |
2,45 % |
|
25 |
Andre sektorer |
3,5 % |
Artikel 325an
Korrelationer for kreditspændsrisiko vedrørende securitiseringer i den samme undergruppe, der ikke indgår iACTP'en
Mellem to følsomheder WS k og WS l i den samme undergruppe fastsættes korrelationsparameteren ρkl således:
Korrelationsparametrene i stk. 1 finder ikke anvendelse på undergruppe nr. 25 i tabel 7 i artikel 325am, stk. 1. Kapitalgrundlagskravet i relation til aggregeringsformlen for deltarisiko i undergruppe nr. 25 er lig med summen af de absolutte værdier af de nettovægtede følsomheder, der er tildelt denne undergruppe:
Artikel 325ao
Korrelationer på tværs af undergrupper for kreditspændsrisiko vedrørende securitiseringer, der ikke indgår i ACTP'en
Artikel 325ap
Risikovægte for aktierisiko
Risikovægte for følsomhederne over for risikofaktorer for aktie- og aktiereporente præciseres for hver undergruppe i tabel 8 i henhold til den delegerede retsakt, der er omhandlet i artikel 461a.
Tabel 8
Undergruppe nr. |
Markedskapitalisering |
Økonomi |
Sektor |
Risikovægt for aktiespotkurs |
Risikovægt for aktiegenkøbssats |
1 |
Stor |
Ny markedsøkonomi |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester, sundhedspleje og forsyningsvirksomhed |
55 % |
0,55 % |
2 |
Telekommunikation og industriprodukter |
60 % |
0,60 % |
||
3 |
Råvarer, energi, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
45 % |
0,45 % |
||
4 |
Finansielle tjenesteydelser, herunder statsstøttede finansielle tjenesteydelser, ejendomsaktiviteter og teknologi |
55 % |
0,55 % |
||
5 |
Højt udviklet økonomi |
Forbrugervarer og -tjenesteydelser, transport og godshåndtering, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester, sundhedspleje og forsyningsvirksomhed |
30 % |
0,30 % |
|
6 |
Telekommunikation og industriprodukter |
35 % |
0,35 % |
||
7 |
Råvarer, energi, landbrug, fremstilling, råstofudvinding |
40 % |
0,40 % |
||
8 |
Finansielle tjenesteydelser, herunder statsstøttede finansielle tjenesteydelser, ejendomsaktiviteter og teknologi |
50 % |
0,50 % |
||
9 |
Lille |
Ny markedsøkonomi |
Alle sektorer beskrevet under undergruppe nr. 1, 2, 3 og 4 |
70 % |
0,70 % |
10 |
Højt udviklet økonomi |
Alle sektorer beskrevet under undergruppe nr. 5, 6, 7 og 8 |
50 % |
0,50 % |
|
11 |
Andre sektorer |
70 % |
0,70 % |
||
12 |
Indekser for stor markedskapitalisering, højt udviklet økonomi |
15 % |
0,15 % |
||
13 |
Andre indekser |
25 % |
0,25 % |
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2021.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325aq
Korrelationer for aktierisiko i den samme undergruppe
I andre tilfælde end de i stk. 1 nævnte fastsættes korrelationsparameteren ρκl mellem to følsomheder WS k og WS l over for aktiespotkurs i den samme undergruppe således:
15 % mellem to følsomheder i den samme undergruppe, der henhører under kategorien stor markedskapitalisering, ny markedsøkonomi (undergruppe nr. 1, 2, 3 eller 4)
25 % mellem to følsomheder i den samme undergruppe, der henhører under kategorien stor markedskapitalisering, højt udviklet økonomi (undergruppe nr. 5, 6, 7 eller 8)
7,5 % mellem to følsomheder i den samme undergruppe, der henhører under kategorien lille markedskapitalisering, ny markedsøkonomi (undergruppe nr. 9)
12,5 % mellem to følsomheder i den samme undergruppe, der henhører under kategorien lille markedskapitalisering, højt udviklet økonomi (undergruppe nr. 10).
80 % mellem to følsomheder i den samme undergruppe, der henhører under en af indeksundergrupperne (undergruppe nummer 12 eller 13).
De i stk. 1-4 anførte korrelationsparametre finder ikke anvendelse på undergruppe nr. 11. Kapitalkravet i relation til aggregeringsformlen for deltarisiko i undergruppe nr. 11 er lig med summen af de absolutte værdier af de nettovægtede følsomheder, der er tildelt denne undergruppe:
Artikel 325ar
Korrelationer på tværs af undergrupper for aktierisiko
Korrelationsparameteren c finder anvendelse på aggregeringen af følsomheder mellem forskellige undergrupper.
Den fastsættes i forhold til undergrupperne i tabel 8 i artikel 325ap som følger:
15 %, når de to undergrupper falder inden for undergruppe nr. 1-10
0 %, når en af de to undergrupper falder inden for undergruppe nr. 11
75 %, når de to undergrupper falder inden for undergruppe nr. 12 og 13
45 %, hvis dette ikke er tilfældet.
Artikel 325as
Risikovægte for råvarerisiko
Risikovægtene for følsomheder over for råvarerisikofaktorer er som følger:
Tabel 9
Undergruppe nr. |
Undergruppenavn |
Risikovægt |
1 |
Energi — faste brændsler |
30 % |
2 |
Energi — flydende brændsler |
35 % |
3 |
Energi — elektricitet og kulstofhandel |
60 % |
4 |
Fragt |
80 % |
5 |
Metaller — ikkeædle |
40 % |
6 |
Gasformige brændsler |
45 % |
7 |
Ædelmetaller (inklusive guld) |
20 % |
8 |
Korn og olieplanter |
35 % |
9 |
Husdyr og mejeriprodukter |
25 % |
10 |
Landbrugsprodukter |
35 % |
11 |
Andre råvarer |
50 % |
Artikel 325at
Korrelationer for råvarerisiko i den samme undergruppe
Mellem to følsomheder WS k og WS l i den samme undergruppe fastsættes korrelationsparameteren ρkl således:
Korrelationerne ρkl (commodity) i den samme undergruppe er:
Tabel 10
Under-gruppe nr. |
Undergruppenavn |
Korrelation (commodity) |
1 |
Energi — faste brændsler |
55 % |
2 |
Energi — flydende brændsler |
95 % |
3 |
Energi — elektricitet og kulstofhandel |
40 % |
4 |
Fragt |
80 % |
5 |
Metaller — ikkeædle |
60 % |
6 |
Gasformige brændsler |
65 % |
7 |
Ædelmetaller (inklusive guld) |
55 % |
8 |
Korn og olieplanter |
45 % |
9 |
Husdyr og mejeriprodukter |
15 % |
10 |
Landbrugsprodukter |
40 % |
11 |
Andre råvarer |
15 % |
Uanset stk. 1 finder følgende bestemmelser anvendelse:
To risikofaktorer, der er tildelt undergruppe nr. 3 i tabel 10 og vedrører elektricitet, anses for at være forskellige råvarerisikofaktorer, når elektriciteten er produceret i forskellige regioner eller leveres på forskellige tidspunkter i henhold til den kontraktlige aftale.
To risikofaktorer, der er tildelt undergruppe 4 i tabel 10 og vedrører fragt, anses for at være forskellige råvarerisikofaktorer, når fragtruten eller leveringsugen er forskellig.
Artikel 325au
Korrelationer på tværs af undergrupper for råvarerisiko
Korrelationsparameteren γbc, som finder anvendelse på aggregeringen af følsomheder mellem forskellige undergrupper, fastsættes til:
20 %, når de to undergrupper falder inden for undergruppe nr. 1-10
0 %, når en af de to undergrupper er undergruppe nr. 11.
Artikel 325av
Risikovægte for valutakursrisiko
Risikovægten for valutakursrisikofaktorerne vedrørende valutapar, der består af euro og valutaen for en medlemsstat, der deltager i anden fase af den økonomiske og monetære union (ERM II), er en af følgende:
risikovægten omhandlet i stk. 1 divideret med 3
det maksimale udsving inden for det udsvingsbånd, som medlemsstaterne og Den Europæiske Centralbank formelt har fastlagt, hvis dette udsvingsbånd er snævrere end det udsvingsbånd, der er fastlagt inden for rammerne af ERM II.
Artikel 325aw
Korrelationer for valutakursrisiko
En ensartet korrelationsparameter γbc, som er lig med 60 %, finder anvendelse på aggregeringen af følsomheder over for valutakursrisikofaktorer.
Artikel 325ax
Vega- og curvaturerisikovægte
Andelen omhandlet i stk. 2 afhænger af den forudsatte likviditet for hver type risikofaktor efter følgende formel:
hvor
Tabel 11
Risikoklasse |
LHrisk class |
Risikovægte |
GIRR |
60 |
100 % |
CSR (ikkesecuritiseringer) |
120 |
100 % |
CSR securitiseringer (ACTP) |
120 |
100 % |
CSR securitiseringer (uden for ACTP'en) |
120 |
100 % |
Aktie (large cap og indekser) |
20 |
77,78 % |
Aktie (small cap og anden sektor) |
60 |
100 % |
Råvare |
120 |
100 % |
Valuta |
40 |
100 % |
Artikel 325ay
Vega- og curvaturerisikokorrelationer
Mellem vegarisikofølsomheder i den samme undergruppe for risikoklassen almindelig renterisiko (GIRR) fastsættes korrelationsparameteren ρκl således:
hvor
Mellem vegarisikofølsomheder i den samme undergruppe for de øvrige risikoklasser fastsættes korrelationsparameteren ρκl således:
hvor
KAPITEL 1b
Alternativ metode med interne modeller
Artikel 325az
Alternativ metode med interne modeller og tilladelse til at anvende alternative interne modeller
Når de kompetente myndigheder har bekræftet, at institutterne overholder kravene i artikel 325bh, 325b og 325bj, indrømmer de institutterne tilladelse til at beregne deres kapitalgrundlagskrav for porteføljen af alle positioner, der er fordelt til handelsenheder, ved hjælp af deres alternative interne modeller i henhold til artikel 325ba, forudsat at alle følgende krav er opfyldt:
handelsenhederne er blevet etableret i henhold til artikel 104b
instituttet har givet den kompetente myndighed en begrundelse for medtagelsen af handelsenhederne i anvendelsesområdet for den alternative metode med interne modeller
handelsenhederne har opfyldt de »backtesting«-krav, der er omhandlet i artikel 325bf, stk. 3, i det forudgående år
instituttet har foretaget indberetning til sine kompetente myndigheder om resultaterne af kravet vedrørende fordeling af overskud og tab for de handelsenheder, som er omhandlet i artikel 325bg
handelsenheder, som er blevet tildelt mindst én af de positioner i handelsbeholdningen, som er omhandlet i artikel 325bl,opfylder kravene i artikel 325bm vedrørende den interne model for misligholdelsesrisiko
handelsenhederne har ikke fået tildelt nogen securitiserings- eller resecuritiseringspositioner.
Med henblik på dette stykkes først afsnit, litra b), kan manglende medtagelse af en handelsenhed i anvendelsesområdet for den alternative metode med interne modeller ikke begrundes med den omstændighed, at kapitalgrundlagskravet beregnet ved hjælp af den alternative standardmetode, der er beskrevet i artikel 325, stk. 3, litra a), ville være lavere end kapitalgrundlagskravet beregnet ved hjælp af den alternative metode med interne modeller.
Institutterne underretter de kompetente myndigheder om alle andre udvidelser og ændringer af anvendelsen af de alternative interne modeller, som instituttet har fået tilladelse til.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
betingelserne for at vurdere væsentligheden af udvidelser og ændringer af anvendelsen af alternative interne modeller og ændringer i rækken af modellerbare risikofaktorer, som er omhandlet i artikel 325bc
den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder anvender til at bekræfte, at et institut efterlever kravene i artikel 325bh, 325bi, 325bn, 325bo og 325bp.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2024].
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere de særlige omstændigheder, hvorunder kompetente myndigheder kan indrømme et institut tilladelse:
til fortsat at anvende sine alternative interne modeller til beregning af kapitalgrundlagskravene i relation til markedsrisiko for en handelsenhed, der ikke længere opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2, litra c), og i artikel 325bg, stk. 1
til at nedsætte tillægget til den værdi, der fremkommer ved overskridelser under »backtesting« af hypotetiske ændringer
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2024.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325ba
Kapitalgrundlagskrav ved anvendelse af alternative interne modeller
Et institut, der anvender en alternativ intern model, beregner kapitalgrundlagskravene i relation til porteføljen af alle positioner, der er tildelt handelsenheder, for hvilke instituttet har fået tilladelse som omhandlet i artikel 325az, stk. 2, som det højeste af følgende:
summen af følgende værdier:
risikomålet for instituttets expected shortfall den foregående dag beregnet i henhold til artikel 325bb (ESt-1), og
instituttets stressscenariebaserede risikomål for den foregående dag beregnet i henhold til afdeling 5 (SSt-1), eller
summen af følgende værdier:
gennemsnittet af instituttets daglige risikomål for expected shortfall beregnet i henhold til artikel 325bb for hver af de forudgående 60 arbejdsdage (ESavg) multipliceret med multiplikationsfaktoren (mc) og
gennemsnittet af instituttets daglige stressscenariebaserede risikomål beregnet i overensstemmelse med afdeling 5 for hver af de forudgående 60 arbejdsdage (SSavg).
Institutter, som har positioner i handlede gælds- og aktieinstrumenter, som er omfattet af anvendelsesområdet for den interne model for misligholdelsesrisiko og tildelt handelsenheder, som er omhandlet i stk. 1, skal opfylde et yderligere kapitalgrundlagskrav, udtrykt som den højeste af følgende værdier:
det seneste kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko, beregnet i overensstemmelse med afdeling 3
gennemsnittet af beløbet omhandlet i litra a) over de forudgående 12 uger.
Artikel 325bb
Risikomål for expected shortfall
Institutterne beregner risikomålet for expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325ba, stk. 1, litra a), for en given dato »t« og for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, således:
hvor
ESt |
= |
risikomålet for expected shortfall |
i |
= |
indekset for de fem brede risikofaktorkategorier, der er anført i den første kolonne i tabel 2 i artikel 325bd |
UESt |
= |
målet for unconstrained expected shortfall beregnet som følger:
|
|
= |
målet for unconstrained expected shortfall for den brede risikofaktorkategori i beregnet således:
|
|
= |
målet for partial expected shortfall for den brede risikofaktorkategori i, der beregnes for alle positioner i porteføljen i henhold til artikel 325bc, stk. 2 |
|
= |
målet for partial expected shortfall for den brede risikofaktorkategori i, der beregnes for alle positioner i porteføljen i henhold til artikel 325bc, stk. 3, og |
|
= |
målet for partial expected shortfall for den brede risikofaktorkategori i, der beregnes for alle positioner i porteføljen i henhold til artikel 325bc, stk. 4. |
Artikel 325bc
Beregning af partial expected shortfall
Institutterne beregner alle målene for partial expected shortfall omhandlet i artikel 325bb, stk. 1, således:
daglige beregninger af målene for partial expected shortfall
ved et 97,5-percentil ensidigt konfidensinterval
for en given portefølje af positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, beregner instituttet målet for partial expected shortfall på tidspunktet t efter følgende formel:
hvor
PESt |
= |
målet for partial expected shortfall på tidspunktet t |
j |
= |
indekset for de fem likviditetshorisonter, der er anført i den første kolonne i tabel 1 |
LHj |
= |
varigheden af likviditetshorisonter j som udtrykt i dage i tabel 1 |
T |
= |
basistidshorisonten, hvor T = 10 dage |
PESt(T) |
= |
målet for partial expected shortfall, som er bestemt ved kun at anvende fremtidige stødscenarier med en tidshorisont på ti dage på den specifikke række af modellerbare risikofaktorer for de positioner i porteføljen, der er beskrevet i stk. 2, 3 og 4, for hvert mål for partial expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325bb, stk. 1, og |
PESt(T, j) |
= |
målet for partial expected shortfall, som er bestemt ved kun at anvende fremtidige stødscenarier med en tidshorisont på ti dage på den specifikke række af modellerbare risikofaktorer for de positioner i porteføljen, der er beskrevet i stk. 2, 3 og 4, for hvert mål for partial expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325bb, stk. 1, og for hvilken den effektive likviditetshorisont som bestemt i overensstemmelse med artikel 325bd, stk. 2, er lig med eller længere end LHj..
Tabel 1
|
Et institut, der ikke længere opfylder kravet i første afsnit i dette litra, underretter straks de kompetente myndigheder og ajourfører rækken af modellerbare risikofaktorer inden for to uger med henblik på at opfylde dette krav; hvis det pågældende institut efter to uger ikke har opfyldt dette krav, benytter det den metode, som er beskrevet i kapitel 1a, til at beregne kapitalgrundlagskravene i relation til markedsrisiko for visse handelsenheder, indtil dette institut over for den kompetente myndighed er i stand til at godtgøre, at det opfylder kravet i første afsnit i dette litra
de datainput, der anvendes til at bestemme de fremtidige stødscenarier, som anvendes på de modellerbare risikofaktorer, jf. litra a) og b), kalibreres efter de i stk. 4, litra c), omhandlede historiske data. Disse data ajourføres mindst en gang om måneden.
de datainput, der anvendes til at bestemme de fremtidige stødscenarier, som anvendes på de modellerbare risikofaktorer, jf. litra a) og b), kalibreres efter historiske data ud fra den forudgående periode på 12 måneder; hvis der opstår en betydelig stigning i prisvolatiliteten for et betydeligt antal modellerbare risikofaktorer i et instituts portefølje, som ikke indgår i den række af risikofaktorer, der er omhandlet i stk. 2, litra a), kan de kompetente myndigheder kræve, at et institut anvender historiske data fra en periode, der er kortere end de forudgående 12 måneder, idet en sådan kortere periode dog må ikke være kortere end den forudgående periode på seks måneder; de kompetente myndigheder underretter EBA om enhver beslutning om, at et institut skal anvende historiske data fra en kortere periode end 12 måneder, og begrunder denne beslutning.
Artikel 325bd
Likviditetshorisonter
Et institut underretter de kompetente myndigheder om de handelsenheder og brede underkategorier for risikofaktorer, på hvilke det vælger at anvende behandlingen omhandlet første afsnit.
Med henblik på at beregne målene for partial expected shortfall i overensstemmelse med artikel 325bc, stk. 1, litra c), beregnes den effektive likviditetshorisont for en given modellerbar risikofaktor for en given position i handelsbeholdningen eller en position uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisici eller råvarerisici, således:
EffectiveLH = |
|
SubCatLH if Mat > LH5 |
|
min (SubCatLH, minj{LHj/LHj ≥ Mat}) if LH1 ≤ Mat ≤ LH5 |
|||
LH1 if Mat < LH1 |
hvor
EffectiveLH |
= |
den effective likviditetshorisont |
Mat |
= |
løbetiden for positionen i handelsbeholdningen |
SubCatLH |
= |
varigheden af likviditetshorisonten for den modellerbare risikofaktor fastsat i overensstemmelse med stk. 1, og |
minj {LHj/LHj ≥ Mat} |
= |
varigheden af en af de likviditetshorisonter i tabel 1 i artikel 325bc, som er den tætteste likviditetshorisont over løbetiden for positionen i handelsbeholdningen. |
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
hvordan institutterne skal henføre risikofaktorerne for de i stk. 1 omhandlede positioner til brede risikofaktorkategorier og brede underkategorier for risikofaktorer for så vidt angår stk. 1
hvilke valutaer der udgør underkategorien for de mest likvide valutaer i den brede risikofaktorkategori for renter i tabel 2
hvilke valutapar der udgør underkategorien for de mest likvide valutapar i den brede risikofaktorkategori for valuta i tabel 2
definitionerne af lille markedskapitalisering og stor markedskapitalisering med henblik på underkategorien aktiekurs og volatilitet i den brede risikofaktorkategori for aktier i tabel 2.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Tabel 2
Brede risikofaktorkategorier |
Brede underkategorier for risikofaktorer |
Likviditetshorisonter |
Varighed af likviditetshorisonten (dage) |
Rente |
Mest likvide valutaer og national valuta |
1 |
10 |
Andre valutaer (ekskl. mest likvide valutaer) |
2 |
20 |
|
Volatilitet |
4 |
60 |
|
Andre typer |
4 |
60 |
|
Kreditspænd |
Medlemsstaters centrale forvaltning, herunder centralbanker |
2 |
20 |
Dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i medlemsstater (Investment Grade) |
2 |
20 |
|
Stat (Investment Grade) |
2 |
20 |
|
Stat (High Yield) |
3 |
40 |
|
Selskaber (Investment Grade) |
3 |
40 |
|
Selskaber (High Yield) |
4 |
60 |
|
Volatilitet |
5 |
120 |
|
Andre typer |
5 |
120 |
|
Aktie |
Aktiekurs (stor markedskapitalisering) |
1 |
10 |
Aktiekurs (lille kapitalisering) |
2 |
20 |
|
Volatilitet (stor markedskapitalisering) |
2 |
20 |
|
Volatilitet (lille markedskapitalisering) |
4 |
60 |
|
Andre typer |
4 |
60 |
|
Valuta |
Mest likvide valutapar |
1 |
10 |
Andre valutapar (ekskl. mest likvide valutapar) |
2 |
20 |
|
Volatilitet |
3 |
40 |
|
Andre typer |
3 |
40 |
|
Råvare |
Energipris og CO2-emissionspris |
2 |
20 |
Ædelmetalpris og pris på ikkejernholdigt metal |
2 |
20 |
|
Priser på andre råvarer (ekskl. energipris, CO2-emissionspris, ædelmetalpris og pris på ikkejernholdigt metal) |
4 |
60 |
|
Energivolatilitet og CO2-emissionsvolatilitet |
4 |
60 |
|
Ædelmetalvolatilitet og volatilitet for ikkejernholdigt metal |
4 |
60 |
|
Volatiliteter for andre råvarer (ekskl. energivolatilitet, CO2-emissionsvolatilitet, ædelmetalvolatilitet og volatilitet for ikkejernholdigt metal) |
5 |
120 |
|
Andre typer |
5 |
120 |
Artikel 325be
Vurdering af risikofaktorers modellerbarhed
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325bf
Reguleringsmæssige »backtesting«-krav og multiplikationsfaktorer
Med henblik på denne artikel forstås ved »overskridelse« en endagsændring i porteføljens værdi sammensat af alle de positioner, der er tildelt handelsenheden, som overstiger den relaterede value-at-risk-værdi, som er beregnet på grundlag af instituttets alternative interne model i overensstemmelse med følgende krav:
beregningen af value-at-risk er betinget af en besiddelsesperiode på en dag
fremtidige stødscenarier finder anvendelse på risikofaktorerne for handelsenhedens positioner, som er omhandlet i artikel 325bg, stk. 3, og som anses for at være modellerbare i henhold til artikel 325be
de datainput, der anvendes til at bestemme de fremtidige stødscenarier, som anvendes på de modellerbare risikofaktorer, kalibreres efter de i artikel 325bc, stk. 4, litra c), omhandlede historiske data.
medmindre andet er anført i denne artikel, baseres instituttets alternative interne model på de modelberegningsforudsætninger, der også blev anvendt til at beregne risikomålet for expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325ba, stk. 1, litra a)
Et instituts handelsenhed anses for at opfylde »backtesting«-kravene, såfremt antallet af overskridelser for den pågældende handelsenhed i løbet af de seneste 250 arbejdsdage ikke overskrider en af følgende:
12 overskridelser for value-at-risk-værdien beregnet ved et 99-percentil ensidigt konfidensinterval på grundlag af »backtesting« af de hypotetiske ændringer i porteføljens værdi
12 overskridelser for value-at-risk-værdien beregnet ved et 99-percentil ensidigt konfidensinterval på grundlag af »backtesting« af de faktiske ændringer i porteføljens værdi
30 overskridelser for value-at-risk-værdien beregnet ved et 97,5-percentil ensidigt konfidensinterval på grundlag af »backtesting« af de hypotetiske ændringer i porteføljens værdi
30 overskridelser for value-at-risk-værdien beregnet ved et 97,5-percentil ensidigt konfidensinterval på grundlag af »backtesting« af de faktiske ændringer i porteføljens værdi.
Institutterne tæller daglige overskridelser i overensstemmelse med følgende:
»backtesting« af hypotetiske ændringer i porteføljeværdien baseres på en sammenligning af porteføljens daglige slutværdi og, under antagelse af uændrede positioner, porteføljeværdien ved slutningen af den efterfølgende dag
»backtesting« af faktiske ændringer i porteføljeværdien baseres på en sammenligning af porteføljens daglige slutværdi og dens faktiske værdi ved slutningen af den efterfølgende dag eksklusive gebyrer og provisioner
en overskridelse tælles for hver arbejdsdag, for hvilken instituttet ikke kan vurdere porteføljens værdi eller ikke kan beregne value-at-risk-værdien omhandlet i stk. 3.
Multiplikationsfaktoren (mc) er summen af værdien 1,5 og et tillæg mellem 0 og 0,5 i overensstemmelse med tabel 3. For den portefølje, der er omhandlet i stk. 5, beregnes dette tillæg ud fra antallet af overskridelser i de seneste 250 arbejdsdage ifølge instituttets »backtesting« af value-at-risk-værdien beregnet i henhold til dette afsnits litra a). Beregningen af tillægget er omfattet af følgende krav:
en overskridelse er en endagsændring i denne porteføljes værdi, som overstiger den relaterede value-at-risk-værdi, som er beregnet ved hjælp af instituttets interne model i overensstemmelse med følgende:
en besiddelsesperiode på en dag
et 99-percentil ensidigt konfidensinterval
fremtidige stødscenarier finder anvendelse på risikofaktorerne for handelsenhedens positioner, som er omhandlet i artikel 325bg, stk. 3, og som anses for at være modellerbare i henhold til artikel 325be
de datainput, der anvendes til at bestemme de fremtidige stødscenarier, som anvendes på de modellerbare risikofaktorer, kalibreres efter de i artikel 325bc, stk. 4, litra c), omhandlede historiske data.
medmindre andet er anført i denne artikel, baseres instituttets interne model på de modelberegningsforudsætninger, der også blev anvendt til at beregne risikomålet for expected shortfall, som er omhandlet i artikel 325ba, stk. 1, litra a)
antallet af overskridelser er lig med det højeste af antallet af overskridelser under hypotetiske og de faktiske ændringer i porteføljens værdi
Tabel 3
Antal overskridelser |
Tillæg |
Under 5 |
0,00 |
5 |
0,20 |
6 |
0,26 |
7 |
0,33 |
8 |
0,38 |
9 |
0,42 |
Over 9 |
0,50 |
Under særlige omstændigheder kan de kompetente myndigheder nedsætte tillægget til den værdi, der fremkommer ved overskridelser under »backtesting« af hypotetiske ændringer, hvis antallet af overskridelser under »backtesting« af de faktiske ændringer ikke fremkommer ved mangler i den interne model.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325bg
Krav vedrørende fordeling af overskud og tab
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
de kriterier, der under hensyntagen til udviklingen i internationale reguleringsmæssige standarder er nødvendige for at sikre, at de teoretiske ændringer i værdien af en handelsenheds portefølje ligger tilstrækkeligt tæt på de hypotetiske ændringer i værdien af handelsenhedens portefølje med henblik på stk. 2
konsekvenserne for et institut, hvis de teoretiske ændringer i værdien af en handelsenheds portefølje ikke ligger tilstrækkeligt tæt på de hypotetiske ændringer i værdien af handelsenhedens portefølje med henblik på stk. 2
hvor hyppigt et institut skal foretage fordeling af overskud og tab
de tekniske elementer, der skal medtages i de teoretiske og hypotetiske ændringer i værdien af en handelsenheds portefølje med henblik på denne artikel
hvordan institutter, der benytter den interne model, skal aggregere det samlede kapitalgrundlagskrav i relation til markedsrisici for alle deres positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko elle råvarerisiko, under hensyntagen til de i litra b) omhandlede konsekvenser.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325bh
Krav vedrørende risikomåling
Institutter, som bruger en intern risikomålingsmodel, der anvendes til at beregne kapitalgrundlagskravene i relation til markedsrisiko, jf. artikel 325ba, sikrer, at denne model opfylder alle følgende krav:
Den interne risikomålingsmodel omfatter et tilstrækkeligt antal risikofaktorer, som omfatter mindst de risikofaktorer, der er omhandlet i kapitel 1a, afdeling 3, underafdeling 1, medmindre instituttet over for de kompetente myndigheder godtgør, at udeladelsen af disse risikofaktorer ikke har væsentlig indvirkning på resultaterne af kravet vedrørende fordeling af overskud og tab, jf. i artikel 325bg; et institut skal over for de kompetente myndigheder kunne forklare, hvorfor det har anvendt en risikofaktor i sin prisfastsættelsesmodel, men ikke i sin interne risikomålingsmodel.
Den interne risikomålingsmodel skal tage højde for optioners og andre produkters ikkelineære karakter samt korrelationsrisikoen og basisrisikoen.
Den interne risikomålingsmodel skal indregne en række risikofaktorer, der svarer til renterne i de enkelte valutaer, som instituttet har rentefølsomme balance- og ikkebalanceførte positioner i; instituttet skal gengive rentekurverne under anvendelse af generelt accepterede fremgangsmåder; rentekurven opdeles i forskellige løbetidssegmenter for at opfange forskelle i rentevolatilitet langs rentekurven; for væsentlige eksponeringer mod renterisiko i de væsentligste valutaer og på de væsentligste markeder skal rentekurven modelleres ved hjælp af mindst seks løbetidssegmenter, og det antal risikofaktorer, der anvendes til at modellere rentekurven, skal stå i forhold til karakteren og kompleksiteten af instituttets handelsstrategier; modellen skal desuden opfange risikospændet for ikkefuldstændige korrelationer mellem forskellige rentekurver eller forskellige finansielle instrumenter for den samme underliggende udsteder.
Den interne risikomålingsmodel skal indregne risikofaktorer, der svarer til guld og til de enkelte fremmede valutaer, som instituttets positioner er denomineret i; for CIU'er tages der hensyn til deres reelle valutapositioner; institutterne kan anvende tredjepartsindberetninger om CIU'ens valutaposition, forudsat at det i tilstrækkelig grad er sikret, at indberetningen er korrekt; en CIU's valutapositioner, som et institut ikke har kendskab til, udskilles fra metoden med interne modeller og behandles i overensstemmelse med kapitel 1a.
Modelberegningsteknikkens sofistikeringsgrad skal stå i forhold til betydningen af institutternes aktiviteter på aktiemarkederne; den interne risikomålingsmodel skal anvende en særskilt risikofaktor mindst for hvert af de aktiemarkeder, hvor instituttet har større positioner, og mindst én risikofaktor, der opfanger systemiske bevægelser i aktiekurser og denne risikofaktors afhængighed af de individuelle risikofaktorer for hvert aktiemarked.
Den interne risikomålingsmodel skal anvende en særskilt risikofaktor mindst for hver af de råvarer, hvori instituttet har større positioner, medmindre instituttet har en lille samlet råvareposition i forhold til sine samlede handelsaktiviteter, i hvilket tilfælde den kan anvende en særskilt risikofaktor for hver bred råvaretype; for væsentlige eksponeringer mod råvaremarkeder skal modellen opfange risikoen for ikkefuldstændig korrelation mellem råvarer, der er sammenlignelige, men ikke identiske, eksponeringen mod ændringer i terminspriserne som følge af manglende løbetidsmatch og convenience yield mellem positioner i derivater og likvide midler.
Der skal for de anvendte tilnærmede værdier tidligere være opnået gode resultater vedrørende de positioner, der reelt besiddes, og de tilnærmede værdier skal være tilstrækkelig konservative og må kun anvendes, hvis de foreliggende data er utilstrækkelige, som f.eks. under stressperioden som omhandlet i artikel 325bc, stk. 2, litra c).
For væsentlige eksponeringer mod volatilitetsrisici i forbindelse med instrumenter med optionalitet skal den interne risikomålingsmodel opfange afhængigheden af implicitte volatiliteter på tværs af strikepriser og optioners løbetider.
Artikel 325bi
Kvalitative krav
Interne risikomålingsmodeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, skal være pålidelige, beregnes og anvendes forsvarligt og overholde alle følgende kvalitetskrav:
Interne risikomålingsmodeller, der anvendes til beregning af kapitalkrav vedrørende markedsrisiko, skal udgøre en integreret del af instituttets daglige risikostyringsprocedure og danne grundlag for rapportering om risikoeksponering til den øverste ledelse.
Institutter skal have en risikokontrolfunktion, der er uafhængig af handelsfunktioner, og som rapporterer direkte til den øverste ledelse; risikokontrolfunktionen skal være ansvarlig for udformningen og implementeringen af alle interne risikomålingsmodeller; risikokontrolfunktionen skal foretage den indledende og løbende validering af interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, og bærer ansvaret for det overordnede risikostyringssystem; risikokontrolfunktionen skal daglig udarbejde og analysere rapporter om resultaterne fra interne modeller til beregning af kapitalkrav vedrørende markedsrisiko og rapporter om hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende handelsbegrænsninger.
ledelsesorganet og den øverste ledelse skal være aktivt involveret i risikokontrolprocessen, og risikokontrolfunktionens daglige rapporter skal behandles på et ledelsesniveau, der har tilstrækkelige beføjelser til at kræve, at positioner, som individuelle handlere har taget, reduceres, såvel som til at kræve, at instituttets samlede risikoeksponering reduceres.
Instituttet skal råde over et tilstrækkelig stort antal medarbejdere med et færdigheds- og kompetenceniveau, der er hensigtsmæssigt i forhold til sofistikeringsgraden af de interne risikomålingsmodeller, og et tilstrækkeligt antal medarbejdere med færdigheder og kompetencer inden for områderne handel, risikokontrol, revision og administration af handler/positioner.
Instituttet skal have fastlagte procedurer til overvågning og sikring af, at instituttets skriftligt fastlagte interne retningslinjer og kontrolforanstaltninger vedrørende den generelle anvendelse af dets interne risikomålingsmodeller efterleves.
Interne risikomålingsmodeller, herunder prisfastsættelsesmodeller, skal have vist sig at være rimelig nøjagtige til risikomåling og må ikke være væsentligt forskellige fra de modeller, som instituttet anvender til sin interne risikostyring.
Instituttet skal hyppigt gennemføre omfattende stresstestprogrammer, herunder omvendte stresstest, som indbefatter interne risikomålingsmodeller; resultaterne af disse stresstest skal analyseres af den øverste ledelse mindst en gang om måneden og være i overensstemmelse med de retningslinjer og rammer, som ledelsen har godkendt; instituttet skal træffe hensigtsmæssige foranstaltninger, hvis resultaterne af disse stresstest afslører uforholdsmæssige tab fra instituttets handelsaktiviteter under visse omstændigheder.
Instituttet skal foretage en uafhængig gennemgang af sine interne risikomålingsmodeller enten som led i sin regelmæssige interne revision eller ved at give en tredjepart til opgave at gennemføre denne gennemgang, der skal foretages på en for de kompetente myndigheder tilfredsstillende måde.
I forbindelse med første afsnit, litra h), er en tredjepart en virksomhed, som leverer revisions- og konsulenttjenester til institutterne, og som råder over medarbejdere, der har tilstrækkelige færdigheder og kompetencer på området for markedsrisiko i forbindelse med handelsaktiviteter.
Den gennemgang, som er omhandlet i stk. 1, litra h), skal omfatte både handelsfunktionens og den uafhængige risikokontrolfunktions aktiviteter. Instituttet skal mindst en gang årligt foretage en gennemgang af risikostyringsprocessen som helhed. Gennemgangen skal se nærmere på følgende:
hvorvidt dokumentationen vedrørende risikostyringsmodellen og -processen samt organisationen af risikokontrolfunktionen er fyldestgørende
hvorledes risikovurderingerne integreres i den daglige risikostyring, og hvorvidt ledelsesrapporteringen fungerer fyldestgørende
de processer, som instituttet anvender ved godkendelse af de risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handelsfunktioner og administrationsfunktioner
de risici, der tages højde for i modellen, nøjagtigheden og hensigtsmæssigheden af risikomålingssystemet og valideringen af eventuelle større ændringer i den interne risikomålingsmodel
hvorvidt opgørelsen af positioner er nøjagtig og fuldstændig, hvorvidt volatilitets- og korrelationsskønnene er nøjagtige og hensigtsmæssige, hvorvidt vurderingen og beregningen af risikofølsomheden er nøjagtig, og hvorvidt generering af tilnærmede værdier er nøjagtig og hensigtsmæssig, når de foreliggende data er utilstrækkelige til at opfylde kravene i dette kapitel
den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af, om de informationskilder, der bruges til den interne risikomålingsmodel, er konsistente, aktuelle og pålidelige, samt om sådanne informationskilder er uafhængige
den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af »backtesting«-krav og krav vedrørende fordeling af overskud og tab, som foretages med henblik på at vurdere dets interne risikomålingsmodellers nøjagtighed
når gennemgangen foretages af en tredjepart i henhold til stk. 1, litra h), bekræftelsen af, at den interne kontrolproces, der er beskrevet i artikel 325bj, opfylder sit mål.
Artikel 325bj
Intern validering
Institutterne foretager valideringen omhandlet i stk. 1 under følgende omstændigheder:
når interne risikomålingsmodeller først udvikles og derefter ændres væsentligt
med regelmæssige mellemrum og i forbindelse med væsentlige strukturelle ændringer af markedet eller ændringer i porteføljens sammensætning, som kan medføre, at den interne risikomålingsmodel ikke længere er hensigtsmæssig.
Valideringen af et instituts interne risikomålingsmodeller må ikke begrænses til »backtesting« og krav vedrørende fordeling af overskud og tab, men skal som et minimum omfatte følgende:
test, der bekræfter, at de forudsætninger, som den interne model baseres på, er hensigtsmæssige og ikke resulterer i, at risikoen undervurderes eller overvurderes
ud over de obligatoriske »backtesting«-programmer egne interne modelvalideringstest, herunder »backtesting«, af de risici og strukturer, der kendetegner deres porteføljer
anvendelsen af hypotetiske porteføljer for at sikre, at den interne risikomålingsmodel kan tage hensyn til de særlige strukturelle faktorer, der måtte vise sig, f.eks. væsentlige basisrisici og koncentrationsrisici eller risici i forbindelse med anvendelsen af referenceværdier.
Artikel 325bk
Beregning af det stressscenariebaserede risikomål
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
hvordan institutterne skal udarbejde de ekstreme fremtidige stødscenarier, der finder anvendelse på ikkemodellerbare risikofaktorer, og hvordan de skal anvende disse ekstreme fremtidige stødscenarier på disse risikofaktorer
et reguleringsmæssigt ekstremt fremtidigt stødscenario for hver bred underkategori for risikofaktorer, som er anført i tabel 2 i artikel 325bd, som institutterne kan anvende, når de ikke kan udarbejde et ekstremt fremtidigt stødscenario i overensstemmelse med dette afsnits litra a), eller som de kompetente myndigheder kan pålægge instituttet at anvende, hvis disse myndigheder ikke er tilfredse med det ekstreme fremtidige stødscenario, som instituttet har udarbejdet
de omstændigheder, hvorunder institutter kan beregne et stressscenariebaseret risikomål for mere end en ikkemodellerbar risikofaktor
hvordan institutter skal aggregere de stressscenariebaserede risikomål for alle de ikkemodellerbare risikofaktorer, der indgår i deres positioner i handelsbeholdningen og positioner uden for handelsbeholdningen, der er udsat for valutakursrisiko eller råvarerisiko.
Ved udarbejdelsen af disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder tager EBA hensyn til kravet om, at niveauet af kapitalgrundlagskrav vedrørende markedsrisici for en ikkemodellerbar risikofaktor, jf. denne artikel, skal være lige så højt som det niveau af kapitalgrundlagskrav vedrørende markedsrisici, der ville være blevet beregnet i henhold til dette kapitel, hvis denne risikofaktor var modellerbar.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. september 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 325bl
Anvendelsesområde for den interne model for misligholdelsesrisiko
Artikel 325bm
Tilladelse til at anvende en intern model for misligholdelsesrisiko
Artikel 325bn
Kapitalgrundlagskrav vedrørende misligholdelsesrisiko ved anvendelse af en intern model for misligholdelsesrisiko
Institutterne beregner kapitalgrundlagskravene vedrørende misligholdelsesrisiko ved hjælp af en intern model for misligholdelsesrisiko for porteføljen bestående af alle de positioner i handelsbeholdningen, der er omhandlet i artikel 325bl, således:
Kapitalgrundlagskravene skal være lig med en value-at-risk-værdi, der måler potentielle tab i porteføljens markedsværdi som følge af udstederes misligholdelse i forbindelse med disse positioner ved et 99,9 %- konfidensinterval over en periode på et år.
Det potentielle tab, der er omhandlet i litra a), er et direkte eller indirekte tab inden for en positions markedsværdi som følge af udstedernes misligholdelse, og som forøges i forhold til tab, der allerede er indregnet i den aktuelle værdiansættelse af positionen; misligholdelse fra udstedere af aktiepositioner gengives ved, at værdien af udstedernes aktiekurser sættes til nul.
Institutterne fastsætter misligholdelseskorrelationer mellem forskellige udstedere på grundlag af en velfungerende metode med objektive historiske data om markedskreditspænd eller aktiekurser, som dækker en periode på mindst ti år, der omfatter den stressperiode, som instituttet har angivet i henhold til artikel 325bc, stk. 2; beregningen af misligholdelseskorrelationer mellem forskellige udstedere kalibreres efter en tidshorisont på et år.
I den interne model for misligholdelsesrisiko forudsættes en position konstant for en etårig periode.
Artikel 325bo
Indregning af afdækning i en intern model for misligholdelsesrisiko
Artikel 325bp
Særlige krav til en intern model for misligholdelsesrisiko
Med henblik på at simulere udstederes misligholdelse i den interne model for misligholdelsesrisiko skal institutternes estimater over sandsynligheden for misligholdelse opfylde følgende krav:
sandsynligheden for misligholdelse skal være mindst 0,03 %
sandsynligheden for misligholdelse skal baseres på en tidshorisont på et år, medmindre andet er anført i denne afdeling
sandsynligheden for misligholdelse måles ved hjælp af data, der er observeret i en historisk periode på mindst fem år, over tidligere faktiske misligholdelser og meget store fald i markedspriserne svarende til misligholdelseshændelser, enten alene eller i kombination med aktuelle markedspriser; sandsynligheden for misligholdelse beregnes ikke alene ud fra aktuelle markedspriser
et institut, som har fået tilladelse til at estimere sandsynligheden for misligholdelse i henhold til afsnit II, kapitel 3, afdeling 1, anvender den metode, der er fastsat deri, til at beregne sandsynligheden for misligholdelse
et institut, som ikke har fået tilladelse til at estimere sandsynligheden for misligholdelse i henhold til afsnit II, kapitel 3, afdeling 1, udvikler en intern metode eller anvender eksterne kilder til at estimere sandsynligheden for misligholdelse; i begge situationer skal estimaterne over sandsynligheden for misligholdelse være i overensstemmelse med kravene i denne artikel.
Med henblik på at simulere udstederes misligholdelse i den interne model for misligholdelsesrisiko skal institutternes estimater over tab givet misligholdelse opfylde følgende krav:
tab givet misligholdelse er estimeret til en nedre grænse på 0 %
det estimerede tab givet misligholdelse skal afspejle hver positions rangorden
et institut, som har fået tilladelse til at estimere tab givet misligholdelse i henhold til afsnit II, kapitel 3, afdeling 1, anvender den metode, der er fastsat deri, til at beregne det estimerede tab givet misligholdelse
et institut, som ikke har fået tilladelse til at estimere tab givet misligholdelse i henhold til afsnit II, kapitel 3, afdeling 1, udvikler en intern metode eller anvender eksterne kilder til at estimere tab givet misligholdelse; i begge situationer skal estimaterne over tab givet misligholdelse være i overensstemmelse med kravene i denne artikel.
Som led i den uafhængige gennemgang og validering af de interne modeller, de anvender med henblik på dette kapitel, herunder med henblik på risikomålingssystemet, træffer institutterne følgende foranstaltninger:
de sikrer, at deres modelmetode for korrelationer og prisudsving passer til deres porteføljesammensætning, bl.a. hvad angår valg og vægtning af de systematiske risikofaktorer i modellen
de gennemfører en række stresstest, herunder følsomhedsanalyser og scenarieanalyser, til vurdering af den interne model for misligholdelses kvalitative og kvantitative egenskaber, især med hensyn til behandlingen af koncentrationer, og
de anvender passende kvantitativ validering med de relevante interne modelbenchmarks.
De i litra b) omhandlede test må ikke være begrænset til tidligere oplevede hændelser.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. september 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 2
Kapitalgrundlagskrav i relation til positionsrisici
Artikel 326
Kapitalgrundlagskrav i relation til positionsrisici
Instituttets kapitalgrundlagskrav i relation til positionsrisici er summen af kapitalgrundlagskravene vedrørende de generelle og specifikke risici ved dets positioner i gælds- og aktieinstrumenter. Securitiseringspositioner i handelsbeholdningen behandles som gældsinstrumenter.
Artikel 327
Netting
Artikel 328
Rentefutures og terminsforretninger
Artikel 329
Optioner og warrants
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2013.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 330
Swaps
Swaps behandles med henblik på renterisiko på samme måde som instrumenter, der balanceføres. En renteswap, i henhold til hvilken et institut modtager variabel rente og betaler fast rente, behandles som en lang position i et variabelt forrentet instrument med en løbetid lig med perioden indtil næste rentefastsættelse og en kort position i et fastforrentet instrument med samme løbetid som swappen selv.
Artikel 331
Renterisici i forbindelse med derivater
Institutter, som ikke anvender modellerne i stk. 1, kan i stedet behandle positioner i de i artikel 328, 329 og 330 omhandlede derivater som fuldt ud modsvarende, hvis de mindst opfylder følgende krav:
Positionerne skal have samme værdi og være angivet i samme valuta.
Referencesatsen (for positioner med variabel rente) eller kuponrente (for positioner med fast rente) skal svare nøje til hinanden.
Den førstkommende renteberegningsdato eller, for positioner med fast afkast, restløbetiden skal være underkastet følgende begrænsninger:
mindre end en måned fremme: samme dag
mellem en måned og et år fremme: inden for syv dage
mere end et år fremme: inden for tredive dage.
Artikel 332
Kreditderivater
Ved beregning af kapitalgrundlagskravet for de generelle og specifikke risici for den part, som påtager sig kreditrisikoen ("afdækningssælger"), anvendes kreditderivatkontraktens fiktive værdi, medmindre andet er anført. Uanset første punktum kan instituttet vælge at erstatte den fiktive værdi med den fiktive værdi plus nettoændringer i kreditderivaternes markedsværdi siden handelens påbegyndelse, idet en negativ nettoændring fra afdækningssælgerens synspunkt gives et negativt fortegn. Ved beregning af den specifikke risikovægtning vedrørende andet end "total return swaps" anvendes kreditderivatkontraktens løbetid i stedet for forpligtelsens løbetid. Positionerne bestemmes som følger:
En "total return swap" medfører en lang position i referenceforpligtelsens generelle risiko og en kort position i den generelle risiko for en statsobligation med en løbetid svarende til perioden indtil næste rentefastsættelse, og som tildeles en risikovægtning på 0 % i henhold til afsnit II, kapitel 2. Den medfører også en lang position i referenceforpligtelsens specifikke risiko.
En "credit default swap" medfører ikke nogen position i den generelle risiko. Hvad angår den specifikke risiko skal instituttet registrere en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse, medmindre derivatet er vurderet eksternt og opfylder betingelserne for en kvalificeret gældspost. I så fald registreres der en lang position i derivatet. Hvis der skal betales præmier eller renter af produktet, skal disse pengestrømme betragtes som en fiktiv position i statsobligationer.
En "single name credit linked note" medfører en lang position i dette derivats generelle risiko som et renteprodukt. Hvad den specifikke risiko angår opstår der en syntetisk lang position i referenceenhedens forpligtelse. Endvidere opstår der en yderligere lang position i udstederen af derivatet. Hvis en "credit linked note" har en ekstern rating og i øvrigt opfylder betingelserne for en kvalificeret gældspost, er det kun nødvendigt at registrere en enkelt lang position med derivatets specifikke risiko.
Ud over en lang position i den specifikke risiko vedrørende udstederen af ”noten” medfører en "multiple name credit linked note" med proportional beskyttelse en position i hver referenceenhed, og det samlede fiktive kontraktbeløb fordeles på de forskellige positioner, afhængigt af hvor stor en del af det samlede fiktive beløb hver eksponering mod referenceenheden udgør. Hvis der kan vælges mere end én forpligtelse i en referenceenhed, bestemmes den specifikke risiko af, hvilken forpligtelse der har den højeste risikovægtning.
Et "first-asset-to-default"-kreditderivat medfører en position for den fiktive værdi i hver referenceenheds forpligtelse. Hvis den maksimale kreditbegivenhedsbetaling er mindre end kapitalgrundlagskravet ifølge metoden i første punktum, kan det maksimale betalingsbeløb udgøre kapitalgrundlagskravet ved den specifikke risiko.
Et "nth-asset-to-default"-kreditderivat medfører en position for den fiktive værdi i forpligtelsen for hver referenceenhed minus n-1-referenceenhederne med det laveste kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko. Hvis den maksimale kredithændelsesbetaling er mindre end kapitalgrundlagskravet ifølge metoden i første punktum i dette litra, kan dette beløb udgøre kapitalgrundlagskravet for specifik risiko.
Når et "nth-to-default"-kreditderivat har en ekstern rating, beregner afdækningssælgeren kapitalgrundlagskravet i relation til specifik risiko på grundlag af derivatets rating og anvender i relevant omfang securitiseringernes respektive risikovægtning.
Artikel 333
Værdipapirer, der sælges under en genkøbsaftale, eller som er udlånt
Overdrageren af værdipapirer eller af garanterede rettigheder til at erhverve værdipapirer under en genkøbsaftale og udlåneren af værdipapirer i en værdipapirudlånstransaktion skal medtage værdipapirerne i beregningen af sit kapitalgrundlagskrav i medfør af dette kapitel, hvis disse værdipapirer er handelsbeholdningspositioner.
Artikel 334
Nettopositioner i gældsinstrumenter
Nettopositioner klassificeres efter den valuta, de er denomineret i, og kapitalgrundlagskravet for den specifikke og generelle risiko beregnes for hver enkelt valuta separat.
Artikel 335
Loft over kapitalgrundlagskravet for en nettoposition
Instituttet kan begrænse kapitalgrundlagskravet i relation til den specifikke risiko ved en nettoposition i et gældsinstrument til det højest mulige tab forbundet med misligholdelsesrisikoen. For en kort risikoposition kan dette loft beregnes som en værdiændring som følge af, at instrumentet eller, hvis det er relevant, de underliggende navne omgående er blevet risikofri.
Artikel 336
Kapitalgrundlagskrav i relation til gældsinstrumenter, som ikke er securitiseringsinstrumenter
Instituttet fordeler sine nettopositioner i handelsbeholdningen i instrumenter, som ikke er securitiseringspositioner, som beregnet i henhold til artikel 327 på de relevante kategorier i tabel 1 på grundlag af udsteder eller låntager, ekstern eller intern kreditvurdering og restløbetid og ganger dem med de i tabellen anførte vægte. Instituttet adderer sine vægtede positioner, der fremkommer ved anvendelse af denne artikel, uanset om de er lange eller korte, for at beregne kapitalgrundlagskravet i relation til specifik risiko.
Tabel 1
Kategori |
Kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko |
Gældspapirer, som ville blive tillagt en risikovægt på 0 % efter standardmetoden for kreditrisiko |
0 % |
Gældspapirer, som ville blive tillagt en risikovægt på 20 eller 50 % efter standardmetoden for kreditrisiko og andre kvalificerede poster som defineret i stk. 4 |
0,25 % (restløbetid højst seks måneder) 1,00 % (restløbetid fra over seks måneder til og med 24 måneder) 1,60 % (restløbetid over 24 måneder) |
Gældspapirer, som ville blive tillagt en risikovægt på 100 % efter standardmetoden for kreditrisiko |
8,00 % |
Gældspapirer, som ville blive tillagt en risikovægt på 150 % efter standardmetoden for kreditrisiko |
12,00 % |
Andre kvalificerede poster er:
lange og korte positioner i aktiver, for hvilke der ikke foreligger en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, og som opfylder samtlige følgende betingelser:
De betragtes af det pågældende institut som tilstrækkelig likvide.
Deres investeringskvalitet svarer efter instituttets eget skøn som minimum til de aktiver, der er nævnt i tabel 1, anden række.
De handles på mindst ét reguleret marked i en medlemsstat eller på en fondsbørs i et tredjeland, såfremt denne børs anerkendes af den relevante medlemsstats kompetente myndigheder
lange og korte positioner i aktiver, der udstedes af institutter, som er omfattet af kapitalgrundlagskravene i denne forordning, der af det pågældende institut betragtes som tilstrækkeligt likvide, og hvis investeringskvalitet efter instituttets eget skøn som minimum svarer til de aktiver, der er nævnt i tabel 1, anden række
værdipapirer udstedt af institutter, hvis kreditkvalitet skønnes mindst at svare til den, der er knyttet til kreditkvalitetstrin 2 i henhold til standardmetoden for kreditrisici ved eksponeringer mod institutter, og som er underlagt ordninger for regulering og tilsyn, der svarer til dem, der er fastsat i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU.
Institutter, der gør brug af litra a) eller b), skal have en dokumenteret metode til at vurdere, om aktiver opfylder kravene i de nævnte litraer og oplyse de kompetente myndigheder om denne metode.
Artikel 337
Kapitalgrundlagskrav for securitiseringsinstrumenter
I henhold til artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 udsteder EBA retningslinjer for brug af estimater for PD og LGD som input, når disse estimater er baseret på en IRB-model.
Hvis et eksponeringsleverende institut med hensyn til en syntetisk securitisering ikke opfylder betingelserne for væsentlig risikooverførsel i artikel 245, skal det i sin beregning af kapitalgrundlagskravet medtage securitiseringens underliggende eksponeringer, som om disse eksponeringer ikke var blevet securitiseret, og skal med henblik på kreditrisikoafdækning se bort fra den syntetiske securitiserings virkning.
Artikel 338
Kapitalgrundlagskrav for korrelationshandelsporteføljen
Korrelationshandelsporteføljen består af securitiseringspositioner og "nth to default"-kreditderivater, der opfylder samtlige følgende kriterier:
Positionerne er hverken resecuritiseringspositioner eller optioner på en securitiseringstranche eller noget andet derivat af securitiseringseksponeringer, der ikke giver en pro rata-andel af udbetalingen af en securitiseringstranche.
Alle referenceinstrumenterne henhører under en af følgende kategorier:
"single-name"-instrumenter, herunder "single-name"-kreditderivater, for hvilke der findes et likvidt marked for både køb og salg
almindeligt handlede indeks, som er baseret på disse referenceenheder.
Det vurderes, at der findes et marked for både køb og salg, hvis der foreligger uafhængige tilbud baseret på god tro om at købe og sælge eller aktuelle konkurrencedygtige noteringer for køb og salg baseret på god tro, således at der inden for en dag kan fastsættes en pris, som står i rimeligt forhold til den seneste salgspris, og der kan ske afvikling til en sådan pris i løbet af relativt kort tid i overensstemmelse med normal handelskutyme.
Positioner, der henviser til et af følgende, kan ikke indgå i korrelationshandelsporteføljen:
et underliggende instrument, der kan henføres til eksponeringsklassen "detaileksponeringer" eller til eksponeringsklassen "eksponeringer sikret ved pant i fast ejendom" i henhold til standardmetoden for kreditrisici uden for et instituts handelsbeholdning
en fordring på en SPE med direkte eller indirekte sikkerhed i en position, der ikke i selv opfylder betingelserne for indregning i korrelationshandelsporteføljen i henhold til stk. 1 og nærværende stykke.
Et institut kan fastsætte kapitalgrundlagskravet i relation til specifik risiko vedrørende korrelationshandelsporteføljen som det højeste af følgende beløb:
det samlede kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko vedrørende korrelationshandelsporteføljens lange nettopositioner alene
det samlede kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko vedrørende korrelationshandelsporteføljens korte nettopositioner alene.
Artikel 339
Beregning af den generelle risiko på grundlag af løbetid
Instituttet beregner summen af de vægtede umatchede lange positioner for de bånd, der indgår i hver af zonerne i tabel 2, med henblik på at beregne den vægtede umatchede lange position i hver enkelt zone. På samme måde beregnes summen af de vægtede umatchede korte positioner i hvert enkelt løbetidsbånd i en bestemt zone med henblik på at beregne den vægtede umatchede korte position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange position i en given zone, der matches af den vægtede umatchede korte position i samme zone, er den vægtede matchede position i den pågældende zone. Den del af den vægtede umatchede lange eller korte position i en zone, der ikke kan matches, er den vægtede umatchede position i den pågældende zone.
Tabel 2
Zone |
Løbetidsbånd |
Vægt (%) |
Forudsat renteændring (%) |
|
Kuponrente på 3 % og derover |
Kuponrente på under 3 % |
|||
1 |
0 ≤ 1 måned |
0 ≤ 1 måned |
0,00 |
— |
> 1 ≤ 3 måneder |
> 1 ≤ 3 måneder |
0,20 |
1,00 |
|
> 3 ≤ 6 måneder |
> 3 ≤ 6 måneder |
0,40 |
1,00 |
|
> 6 ≤ 12 måneder |
> 6 ≤ 12 måneder |
0,70 |
1,00 |
|
2 |
> 1 ≤ 2 år |
> 1,0 ≤ 1,9 år |
1,25 |
0,90 |
> 2 ≤ 3 år |
> 1,9 ≤ 2,8 år |
1,75 |
0,80 |
|
> 3 ≤ 4 år |
> 2,8 ≤ 3,6 år |
2,25 |
0,75 |
|
3 |
> 4 ≤ 5 år |
> 3,6 ≤ 4,3 år |
2,75 |
0,75 |
> 5 ≤ 7 år |
> 4,3 ≤ 5,7 år |
3,25 |
0,70 |
|
> 7 ≤ 10 år |
> 5,7 ≤ 7,3 år |
3,75 |
0,65 |
|
> 10 ≤ 15 år |
> 7,3 ≤ 9,3 år |
4,50 |
0,60 |
|
> 15 ≤ 20 år |
> 9,3 ≤ 10,6 år |
5,25 |
0,60 |
|
> 20 år |
> 10,6 ≤ 12,0 år |
6,00 |
0,60 |
|
|
> 12,0 ≤ 20,0 år |
8,00 |
0,60 |
|
|
> 20 år |
12,50 |
0,60 |
Instituttets kapitalgrundlagskrav beregnes som summen af:
10 % af summen af de vægtede matchede positioner i alle løbetidsbånd
40 % af den vægtede matchede position i zone 1
30 % af den vægtede matchede position i zone 2
30 % af den vægtede matchede position i zone 3
40 % af de vægtede matchede positioner mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3
150 % af den vægtede matchede position mellem zone 1 og 3
100 % af de resterende vægtede umatchede positioner.
Artikel 340
Beregning af den generelle risiko på grundlag af varighed
Instituttet beregner derefter den modificerede varighed for hvert gældsinstrument efter følgende formel:
hvor:
D |
= |
varighed beregnet efter følgende formel:
hvor:
|
Der skal foretages justering af beregningen af den modificerede varighed for gældsinstrumenter, som er underlagt risiko for førtidig indfrielse. EBA udarbejder i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 retningslinjer for, hvordan sådanne justeringer anvendes.
Instituttet placerer hvert af gældsinstrumenterne i den relevante zone i tabel 3. Dette gøres på grundlag af den modificerede varighed af det enkelte instrument.
Tabel 3
Zone |
Modificeret varighed (år) |
Forudsat rente (ændring i %) |
1 |
> 0 ≤ 1,0 |
1,0 |
2 |
> 1,0 ≤ 3,6 |
0,85 |
3 |
3,6 |
0,7 |
Instituttet beregner derefter den varighedsvægtede umatchede position i hver enkelt zone. Det følger derefter de fremgangsmåder, der er fastsat for vægtede umatchede positioner i artikel 339, stk. 5-8.
Instituttets kapitalgrundlagskrav beregnes som summen af:
2 % af summen af den varighedsvægtede matchede position i hver zone
40 % af de varighedsvægtede matchede positioner mellem zone 1 og 2 og mellem zone 2 og 3
150 % af den varighedsvægtede matchede position mellem zone 1 og 3
100 % af de resterende varighedsvægtede umatchede positioner.
Artikel 341
Nettopositioner i aktieinstrumenter
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 342
Specifik risiko vedrørende aktieinstrumenter
Instituttet beregner kapitalgrundlagskravet i relation til specifik risiko som 8 % af sin samlede bruttoposition.
Artikel 343
Generel risiko vedrørende aktieinstrumenter
Kapitalgrundlagskravet i relation til generel risiko er 8 % af instituttets samlede nettoposition.
Artikel 344
Aktieindeks
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 345
Reduktion af nettopositioner
For så vidt angår emissionsgaranti for gælds- og aktieinstrumenter, kan et institut anvende følgende fremgangsmåde til at beregne sine kapitalgrundlagskrav. Instituttet beregner først nettopositionerne ved fradrag af garanterede positioner, som tredjemænd har tegnet sig for eller forpligtet sig til at aftage på grundlag af en formel aftale. Instituttet nedsætter derefter nettopositionerne med de i tabel 4 angivne reduktionsfaktorer og beregner sine kapitalgrundlagskrav under anvendelse af de nedsatte garanterede positioner.
Tabel 4
0. arbejdsdag |
100 % |
1. arbejdsdag |
90 % |
2. til 3. arbejdsdag |
75 % |
4. arbejdsdag |
50 % |
5. arbejdsdag |
25 % |
Efter 5. arbejdsdag |
0 % |
"0. arbejdsdag" er den arbejdsdag, hvor instituttet uden yderligere betingelser har forpligtet sig til at aftage en kendt mængde værdipapirer til en aftalt pris.
Artikel 346
Udligning af afdækning med kreditderivater
Der foretages fuld indregning, når værdien af de to elementer altid bevæger sig i modsat retning og stort set i samme omfang. Dette vil være tilfældet i følgende situationer:
De to elementer består af fuldstændig identiske instrumenter.
En lang kontantposition afdækkes med en "total rate of return swap" (eller omvendt), og der er fuldkommen match mellem referenceforpligtelsen og den underliggende eksponering (dvs. kontantpositionen). Swappens løbetid kan være forskellig fra den underliggende eksponering.
I sådanne tilfælde pålægges der ikke kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko på nogen side af positionen.
Der foretages delvis udligning, jf. dog stk. 3 og 4, i følgende situationer:
Positionen er omfattet af stk. 3, litra b), men der er manglende match i aktiverne mellem referenceforpligtelsen og den underliggende eksponering. Positionerne opfylder imidlertid følgende betingelser:
Referenceforpligtelsen er sidestillet med eller underordnet den underliggende forpligtelse.
Den underliggende forpligtelse og referenceforpligtelsen har samme låntager og har "cross default"- eller "cross acceleration"-klausuler, der kan retshåndhæves.
Positionen er omfattet af stk. 3, litra a), eller stk. 4, men der er manglende match i valutaerne eller løbetiden mellem kreditrisikoafdækningen og det underliggende aktiv. En sådan manglende match i valutaerne indgår i kapitalgrundlagskravet i relation til valutarisici.
Positionen er omfattet af stk. 4, men der er manglende match i aktiverne mellem kontantpositionen og kreditderivatet. Det underliggende aktiv indgår imidlertid i de forpligtelser (der skal leveres) i kreditderivatdokumentationen.
I stedet for at addere kapitalgrundlagskravene i relation til specifik risiko for hver side af transaktionen anvendes kun det højeste af de to kapitalgrundlagskrav ved delvis udligning.
Artikel 347
Udligning af afdækning med "first to default"- og "nth to default"-kreditderivater
I forbindelse med "first to default"- og "nth to default"-kreditderivater anvendes følgende fremgangsmåde for udligning i henhold til artikel 346:
Når et institut opnår kreditrisikoafdækning for en række referenceenheder, som ligger under et kreditderivat, på de vilkår, at den første misligholdelse blandt eksponeringerne udløser forfald, og at denne kredithændelse medfører kontraktens ophør, kan kreditinstituttet modregne den specifikke risiko for referenceenheden med den laveste specifikke risikovægtning blandt de underliggende referenceenheder i overensstemmelse med tabel 1 i artikel 336.
Når den n'te misligholdelse af eksponeringerne udløser udbetaling under kreditrisikoafdækningen, må afdækningskøberen kun modregne den specifikke risiko, hvis der også er risikoafdækning af misligholdelse 1 til n-1, eller når der allerede er forekommet n-1-misligholdelser. I sådanne tilfælde skal metoden svare til den i litra a) angivne for "first to default"-kreditderivater med de nødvendige ændringer for "nth to default"-produkter.
Artikel 348
Kapitalgrundlagskrav i relation til CIU'er
Artikel 349
Generelle kriterier for CIU'er
For CIU'er kan fremgangsmåden i artikel 350 anvendes, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
CIU'ens prospekt eller tilsvarende dokument indeholder samtlige følgende oplysninger:
de aktivkategorier, som CIU'en må investere i
hvis der gælder investeringsgrænser: relative grænser og metoder til at beregne disse
hvis der tillades gearing: det højeste gearingsniveau
hvis der tillades transaktioner med finansielle OTC- derivater eller genkøbstransaktioner eller transaktioner vedrørende udlån eller indskud i værdipapirer: en politik til begrænsning af modpartsrisikoen ved disse transaktioner.
Der aflægges beretning om CIU'ens virksomhed i halvårsrapporter og årsrapporter, således at det bliver muligt at vurdere aktiver og passiver, indtægter og drift i rapporteringsperioden.
CIU'ens certifikater eller aktier kan hver dag på indehaverens forlangende indfris kontant af selskabets aktiver.
Investeringer i CIU'en holdes adskilt fra CIU-administratorens aktiver.
Det investerende institut foretager en fyldestgørende risikovurdering af CIU'en.
CIU'er skal ledes af personer, der er underlagt tilsyn i henhold til direktiv 2009/65/EF eller tilsvarende lovgivning.
Artikel 350
Særlige metoder for CIU'er
Institutterne kan beregne kapitalgrundlagskravet i relation til positionsrisiko, omfattende både specifik og generel risiko, for positioner i CIU'er ved at formode positioner, der svarer til de positioner, som kræves for at gengive sammensætning og resultater af det eksternt genererede indeks eller den faste kurv af aktier eller gældsbeviser, jf. litra a), på følgende betingelser:
Formålet med CIU'ens mandat er at gengive sammensætningen og resultaterne af et eksternt genereret indeks eller en fast kurv af aktier eller gældsbeviser.
I en periode på mindst seks måneder kan der klart fastsættes en mindstekorrelationkoefficient mellem daglige resultater af CIU'en og det indeks eller den kurv af aktier eller gældsbeviser, som den følger på 0,9 korrelationen.
Hvis instituttet ikke til daglig har kendskab til CIU'ens underliggende investeringer, kan instituttet beregne kapitalgrundlagskravet i relation til positionsrisiko, omfattende både specifik og generel risiko, på følgende betingelser:
Det antages, at CIU'en i videst muligt omfang, der er tilladt ifølge dets mandat, først investerer i de aktivklasser, der medfører det højeste kapitalgrundlagskrav i relation til specifik og generel risiko separat og derefter foretager investeringer i faldende orden, indtil den højeste samlede investeringsgrænse er nået. Positionen i CIU'en vil blive behandlet som en direkte post i den formodede position.
Institutterne tager højde for den maksimale eksponering, som de kan få ved at indtage gearede positioner gennem CIU'en, når de beregner deres kapitalgrundlagskrav i relation til specifik og generel risiko separat; dette gøres ved forholdsmæssigt at øge positionen i CIU'en op til den maksimale eksponering mod de underliggende investeringselementer, som følger af mandatet.
Hvis kapitalgrundlagskravet i relation til specifik og generel risiko tilsammen i overensstemmelse med nærværende stykke overstiger det, som er fastsat i artikel 348, stk. 1, fastsættes loftet for kapitalgrundlagskravet på dette niveau.
Institutterne kan lade følgende tredjeparter beregne og indberette kapitalgrundlagskravet i relation til positionsrisikoen for de positioner i CIU'er, som er omfattet af stk. 1-4, i overensstemmelse med metoderne i dette kapitel:
depositaren for CIU'en, forudsat at CIU'en udelukkende investerer i værdipapirer og deponerer samtlige værdipapirer hos denne depositar
for andre CIU'er, CIU-administrationsselskabet, forudsat at CIU-administrationsselskabet opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, litra a).
Rigtigheden af beregningen skal bekræftes af en ekstern revisor.
KAPITEL 3
Kapitalgrundlagskrav i relation til valutakursrisiko
Artikel 351
Bagatelgrænse og vægtning for valutakursrisiko
Hvis summen af et instituts samlede nettovalutaposition og dets nettoguldposition beregnet efter proceduren i artikel 352, herunder valuta- og guldpositioner, for hvilke der beregnes kapitalgrundlagskrav efter en intern model, overstiger 2 % af dets samlede kapitalgrundlag, skal instituttet beregne et kapitalgrundlagskrav i relation til valutakursrisiko. Kapitalgrundlagskravet i relation til valutakursrisiko er 8 % af summen af dets samlede nettovalutapositioner og dets nettoguldpositioner i indberetningsvalutaen.
Artikel 352
Beregning af den samlede nettovalutakursposition
Instituttets åbne nettoposition i hver enkelt valuta (inklusive indberetningsvalutaen) og i guld beregnes som summen af følgende elementer (positive eller negative):
nettospotpositionen (dvs. alle aktivposter minus alle passivposter, inklusive påløbne, men endnu ikke forfaldne renter, i den pågældende valuta eller, for gulds vedkommende, nettospotpositionen i guld)
nettoterminspositionen (dvs. alle beløb, der vil indgå, minus alle beløb, der skal udbetales i henhold til valuta- og guldfutures og den for valuta- og guldswaps underliggende hovedstol, der ikke indgår i spotpositionen)
de uigenkaldelige garantier og lignende instrumenter, der med sikkerhed vil blive effektive og kan forventes at være uerholdelige
nettodeltaækvivalenten eller den deltabaserede ækvivalent af den samlede mængde af valuta- og guldoptioner
markedsværdien af andre optioner.
Det delta, der anvendes i forbindelse med litra d), skal være det, der gælder for den pågældende børs. For OTC-optioner, eller når delta ikke findes fra den pågældende børs, kan instituttet selv beregne delta under anvendelse af en passende model, hvis de kompetente myndigheder giver tilladelse hertil. Tilladelsen gives, hvis modellen giver et tilstrækkeligt nøjagtigt skøn over ændringen i optionens eller warrantens værdi for så vidt angår mindre ændringer i markedsprisen på det underliggende instrument.
Instituttet kan medtage fremtidige nettoindtægter/udgifter, der endnu ikke er modtaget/afholdt, men allerede fuldt afdækket, hvis det gør det konsistent.
Instituttet kan opdele nettopositioner i sammensatte valutaer i de deltagende valutaer ifølge de gældende kvoter.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2013.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Indtil ikrafttrædelsen af de i første afsnit omhandlede tekniske standarder kan de kompetente myndigheder vedblive med at anvende de nuværende nationale fremgangsmåder, hvis de kompetente myndigheder har anvendt disse fremgangsmåder før den 31. december 2013.
Artikel 353
Valutakursrisiko for CIU'er
Institutterne kan anvende følgende tredjeparters indberetning om valutapositionerne i CIU'en:
depositaren for CIU'en, forudsat at CIU'en udelukkende investerer i værdipapirer og deponerer samtlige værdipapirer hos denne depositar
for andre CIU'er, CIU-administrationsselskabet, forudsat at CIU-administrationsselskabet opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, litra a).
Rigtigheden af beregningen skal bekræftes af en ekstern revisor.
Artikel 354
Snævert forbundne valutaer
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 4
Kapitalgrundlagskrav i relation til råvarerisiko
Artikel 355
Valg af metode i forbindelse med råvarerisiko
Institutterne beregner kapitalgrundlagskravet i relation til råvarerisiko ved hjælp af en af de metoder, der er fastsat i artikel 356, 357 eller 358, jf. dog artikel 359, 360 eller 361.
Artikel 356
accesorisk virksomhed inden for råvarer
Institutter med accessorisk virksomhed inden for landbrugsråvarer kan fastsætte kapitalgrundlagskravet for deres fysiske lager af råvarer ved udgangen af hvert år for det følgende år, hvis samtlige følgende kriterier er opfyldt:
De har på ethvert tidspunkt af året et kapitalgrundlag i relation til denne risiko, som ikke er mindre end det gennemsnitlige kapitalgrundlagskrav i relation til risikoen beregnet på et konservativt grundlag for det kommende år.
De beregner på et konservativt grundlag den forventede volatilitet for det tal, der er beregnet i henhold til litra a).
Deres gennemsnitlige kapitalgrundlagskrav i relation til denne risiko overstiger ikke 5 % af deres kapitalgrundlag eller 1 mio. EUR, og, under hensyn til den i henhold til litra b) beregnede volatilitet, det forventede maksimale kapitalgrundlagskrav overstiger ikke 6,5 % af deres kapitalgrundlag.
Institutterne overvåger løbende, om de i henhold til litra a) og b) gennemførte beregninger stadig afspejler de faktiske forhold.
Artikel 357
Positioner i råvarer
Ved beregning af en position i en råvare behandles følgende positioner som positioner i den samme råvare:
positioner i forskellige underkategorier af råvarer i tilfælde, hvor underkategorierne kan erstatte hinanden indbyrdes
positioner i lignende råvarer, hvis de er næsten indbyrdes substituerbare, og hvis der helt klart kan konstateres en korrelation på mindst 0,9 mellem prisbevægelserne over en minimumsperiode på et år.
Artikel 358
Særlige instrumenter
Institutterne skal på dækkende vis i kapitalgrundlagskravene afspejle andre risici, ud over deltarisikoen, i forbindelse med optioner.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2013.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Indtil ikrafttrædelsen af de i første afsnit omhandlede tekniske standarder kan de kompetente myndigheder vedblive med at anvende de nuværende nationale fremgangsmåder, hvis de kompetente myndigheder har anvendt disse fremgangsmåder før den 31. december 2013.
Institutter, der er et af følgende, medtager de pågældende råvarer i beregningen af deres kapitalgrundlagskrav i relation til råvarerisiko:
overdrageren af råvarer eller garanterede rettigheder til at erhverve råvarer under en genkøbsaftale
udlåneren af råvarer i en råvareudlånsaftale.
Artikel 359
Løbetidsmetoden
Instituttet anvender en separat løbetidsmetode i overensstemmelse med tabel 1 for hver råvare. Alle positioner i den pågældende råvare opføres i de relevante løbetidsbånd. Fysiske lagre opføres i første løbetidsbånd mellem 0 og til og med 1 måned.
Tabel 1
Løbetidsbånd (1) |
Spreadsats (%) (2) |
0 ≤ 1 måned |
1,50 |
> 1 ≤ 3 måneder |
1,50 |
> 3 ≤ 6 måneder |
1,50 |
> 6 ≤ 12 måneder |
1,50 |
>1 ≤ 2 år |
1,50 |
>2 ≤ 3 år |
1,50 |
> 3 år |
1,50 |
Positioner i samme råvare kan modregnes og opføres i de relevante løbetidsbånd på nettobasis, hvis:
der er tale om positioner i kontrakter, der udløber på den samme dato
der er tale om positioner i kontrakter, der udløber inden for ti dage efter hinanden, og hvis kontrakterne handles på markeder med daglige leveringstidspunkter.
Instituttets kapitalgrundlagskrav for hver enkelt råvare beregnes på grundlag af den relevante løbetidsmetode som summen af følgende:
summen af de matchede lange og korte positioner, ganget med den relevante spreadsats som anført i kolonne 2 i tabel 1 for hvert løbetidsbånd og med råvarens spotpris
den matchede position mellem to løbetidsbånd for hvert løbetidsbånd, hvortil en umatchet position overføres, ganget med 0,6 %, hvilket er overførselssatsen ("carry rate"), og med råvarens spotpris
de resterende umatchede positioner, ganget med 15 %, hvilket er outrightsatsen, og med råvarens spotpris.
Artikel 360
Forenklet metode
Instituttets kapitalgrundlagskrav for hver råvare beregnes som summen af:
15 % af nettopositionen, lang eller kort, ganget med råvarens spotpris
3 % af bruttopositionen, lang plus kort, ganget med råvarens spotpris.
Artikel 361
Udvidet løbetidsmetode
Institutterne kan anvende de spread-, carry- og outright-minimumssatser, der er anført i nedenstående tabel 2, i stedet for de satser, der er fastsat i artikel 359, forudsat at de:
i betydeligt omfang handler med råvarer
har en tilstrækkeligt diversificeret råvareportefølje
endnu ikke er i stand til at anvende interne modeller til beregning af kapitalgrundlagskravet i relation til råvarerisiko.
Tabel 2
|
Ædelmetaller (eksklusive guld) |
Uædle metaller |
Landbrugsprodukter |
Andre, inklusive energiprodukter |
Spreadsats (%) |
1,0 |
1,2 |
1,5 |
1,5 |
Carrysats (%) |
0,3 |
0,5 |
0,6 |
0,6 |
Outrightsats (%) |
8 |
10 |
12 |
15 |
Institutterne skal underrette deres kompetente myndigheder om deres brug af denne artikel samt forelægge dokumentation for deres bestræbelser på at indføre en intern model til beregning af kapitalgrundlagskravet i relation til råvarerisiko.
KAPITEL 5
Anvendelse af interne modeller til beregning af kapitalgrundlagskrav
Artikel 362
Specifikke og generelle risici
Positionsrisikoen i forbindelse med et handlet gældsinstrument eller et handlet aktieinstrument eller et derivat deraf kan opdeles i to komponenter ved anvendelsen af dette kapitel. Den ene komponent er dens specifikke risikokomponent og skal omfatte risikoen for kursændringer for det pågældende instrument på grund af faktorer, der står i forbindelse med emittenten eller, for afledte instrumenter, emittenten af det underliggende instrument. Den generelle risikokomponent omfatter risikoen for en kursændring for instrumentet, der for handlede gældsinstrumenter eller derivater heraf skyldes en ændring i rentesatserne eller for aktier eller aktiederivater større bevægelser på aktiemarkedet, der ikke står i forbindelse med særlige forhold vedrørende de enkelte værdipapirer.
Artikel 363
Tilladelse til at anvende interne modeller
Efter at have kontrolleret et instituts overholdelse af kravene i henholdsvis afdeling 2, 3 og 4 giver de kompetente myndigheder institutter tilladelse til at beregne deres kapitalgrundlagskrav i relation til en eller flere af følgende risikokategorier under anvendelse af deres interne modeller i stedet for eller i kombination med metoderne i kapitel 2, 3 og 4:
generel risiko vedrørende aktieinstrumenter
specifik risiko vedrørende aktieinstrumenter
generel risiko vedrørende gældsinstrumenter
specifik risiko vedrørende gældsinstrumenter
valutarisiko
råvarerisiko.
Instituttet skal underrette de kompetente myndigheder om alle andre udvidelser og ændringer af anvendelsen af de interne modeller, som instituttet har fået tilladelse til at anvende.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
betingelserne for at vurdere, i hvor høj grad der er tale om væsentlige udvidelser eller ændringer af anvendelsen af interne modeller
den vurderingsmetode, som de kompetente myndigheder skal anvende, når institutter gives tilladelse til at anvende interne modeller
betingelserne for, at den andel af positioner, der er omfattet af den interne model inden for en risikokategori, skal anses for at være "betydelig" som omhandlet i stk. 2.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. december 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 364
Kapitalgrundlagskrav ved anvendelse af interne modeller
Institutter, der anvender en intern model, skal ud over kapitalgrundlagskrav beregnet i henhold til kapitel 2, 3 og 4 for de risikokategorier, for hvilke der ikke er givet tilladelse til at anvende en intern model, opfylde et kapitalgrundlagskrav udtrykt som summen af litra a) og b):
den højeste af følgende værdier:
den foregående dags value-at-risk-værdi beregnet efter artikel 365, stk. 1 (VaRt-1)
et gennemsnit af de daglige value-at-risk-værdier beregnet efter artikel 365, stk. 1, for hver af de foregående 60 arbejdsdage (VaRavg) ganget med multiplikationsfaktoren (mc) i henhold til artikel 366
den højeste af følgende værdier:
den seneste tilgængelige value-at-risk-værdi beregnet efter artikel 365, stk. 2 (sVaRt-1) og
et gennemsnit af value-at-risk-værdier i stresssituationer beregnet på den måde og med den hyppighed, som er angivet i artikel 365, stk. 2, for de foregående 60 arbejdsdage (sVaRavg) ganget med multiplikationsfaktoren (ms) i henhold til artikel 366.
Institutter, der anvender en intern model til beregning af deres kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko i forbindelse med gældsinstrumenter, skal opfylde et krav til supplerende kapitalgrundlag udtrykt som summen af litra a) og b):
kapitalgrundlagskravet beregnet i henhold til artikel 337 og 338 for specifik risiko i forbindelse med securitiseringspositioner og "nth to default"-kreditderivater i handelsbeholdningen med undtagelse af sådanne, der indgår i et kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko i forbindelse med korrelationshandelsporteføljen i henhold til afdeling 5, og i givet fald kapitalgrundlagskravet i relation til specifik risiko i overensstemmelse med kapitel 2, afdeling 6, for sådanne positioner i CIU'er, for hvilke hverken betingelserne i artikel 350, stk. 1 eller 2, er opfyldt
den højeste værdi af:
det seneste tal for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko beregnet i overensstemmelse med afdeling 3
gennemsnittet af dette tal over de foregående 12 uger.
Institutter, der har en korrelationshandelsportefølje, som opfylder kravene i artikel 338, stk. 1, 2 og 3, må opfylde et kapitalgrundlagskrav på grundlag af artikel 377 i stedet for artikel 338, stk. 4, beregnet som den højeste værdi af følgende:
det seneste tal for korrelationshandelsporteføljerisiko beregnet i overensstemmelse med afdeling 5
gennemsnittet af dette tal over de foregående 12 uger
8 % af det kapitalgrundlagskrav, der på tidspunktet for beregningen af det seneste risikotal som omhandlet i litra a) ville blive beregnet i henhold til artikel 338, stk. 4, for alle de positioner, der indgår i den interne model for korrelationshandelsporteføljen.
Artikel 365
Value-at-risk og beregning af value-at-risk i stresssituationer
Beregningen af den i artikel 364 omhandlede value-at-risk-værdi skal foretages under iagttagelse af følgende krav:
daglig beregning af value-at-risk-værdien
et ensidigt 99 % konfidensinterval
en ihændehaverperiode på ti dage
en effektiv observationsperiode på mindst et år, bortset fra tilfælde, hvor en kortere observationsperiode er berettiget som følge af en væsentlig forøgelse af kursvolatiliteten
månedlig ajourføring af datasættene.
Instituttet kan anvende value-at-risk-værdier beregnet efter kortere ihændehaverperioder end ti dage, som skaleres op til ti dage ved hjælp af en egnet metode, der periodisk tages op til revision.
Artikel 366
Obligatorisk backtesting og multiplikationsfaktorer
Hver af multiplikationsfaktorerne mc og ms skal være summen af mindst 3 og en plusfaktor mellem 0 og 1, jf. tabel 1. Plusfaktoren afhænger af antallet af overskridelser for de seneste 250 arbejdsdage, der er konstateret ved instituttets backtesting af value-at-risk-værdien som omhandlet i artikel 365, stk. 1.
Tabel 1
Antal overskridelser |
Plusfaktor |
Under 5 |
0,00 |
5 |
0,40 |
6 |
0,50 |
7 |
0,65 |
8 |
0,75 |
9 |
0,85 |
10 eller flere |
1,00 |
Backtesting på grundlag af hypotetiske ændringer i porteføljeværdien udføres ved at sammenholde porteføljens daglige slutværdi og, under antagelse af uændrede positioner, med dens værdi ved slutningen af den efterfølgende dag.
Backtesting på grundlag af faktiske ændringer i porteføljeværdien udføres ved at sammenholde porteføljens daglige slutværdi med dens værdi ved slutningen af den efterfølgende dag eksklusive gebyrer, provisioner og nettorenteindtægt.
Artikel 367
Krav til risikomåling
Interne modeller til beregning af kapitalkrav i relation til positionsrisiko, valutakursrisiko eller råvarerisiko samt interne modeller vedrørende korrelationshandel skal opfylde samtlige følgende krav:
Modellen skal præcist tage højde for alle væsentlige prisrisici.
Modellen skal tage højde for et tilstrækkelig stort antal risikofaktorer afhængigt af instituttets aktivitetsgrad på de respektive markeder. Indgår der en risikofaktor i instituttets prisfastsættelsesmodel, men ikke i risikomålingsmodellen, skal instituttet kunne begrunde dette over for den kompetente myndighed. Risikomålingsmodellen skal tage højde for optioners og andre produkters ikkelineære karakter samt korrelationsrisikoen og basisrisikoen. Når der anvendes tilnærmede værdier for risikofaktorer, skal der tidligere være opnået gode resultater vedrørende de positioner, der reelt indehaves.
En intern model til beregning af kapitalkrav i relation til positionsrisiko, valutakursrisiko eller råvarerisiko skal opfylde samtlige følgende krav:
Modellen skal indregne en række risikofaktorer, der svarer til renterne i de enkelte valutaer, som instituttet har rentefølsomme balanceførte eller ikkebalanceførte positioner i. Instituttet skal estimere afkastkurverne under anvendelse af generelt accepterede fremgangsmåder. For væsentlige renterisici i de væsentligste valutaer og på de væsentligste markeder skal rentekurven opdeles i mindst seks løbetidssegmenter for at opfange forskelle i volatilitet langs rentekurven. Modellen skal desuden opfange risikoen for, at korrelationen imellem forskellige afkastkurver ikke er fuldstændig.
Modellen skal indregne risikofaktorer, der svarer til guld og til de enkelte fremmede valutaer, som instituttets positioner er angivet i. For CIU'er tages der hensyn til deres reelle valutapositioner. Institutter kan anvende tredjemandsindberetninger om CIU'ens valutaposition, såfremt det i tilstrækkelig grad er sikret, at indberetningen er korrekt. Hvis et institut ikke har kendskab til valutapositionerne i en CIU, behandles denne position separat i overensstemmelse med artikel 353, stk. 3.
Modellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hvert af de aktiemarkeder, hvor instituttet har større positioner.
Modellen skal mindst anvende en særskilt risikofaktor for hver af de råvarer, hvori instituttet har større positioner. Modellen skal også tage højde for risikoen ved ikkefuldstændigt forbundne bevægelser mellem sammenlignelige, men ikke identiske råvarer og risikoen for ændringer i terminspriserne som følge af, at løbetiderne ikke er sammenfaldende. Den skal også tage højde for markedskarakteristika, herunder især leveringstidspunkter og handlernes mulighed for at lukke positioner.
Instituttets interne model skal bygge på en konservativ vurdering af risikoen ved mindre likvide positioner og positioner med begrænset prisgennemsigtighed i forhold til realistiske markedsscenarier. Den interne model skal desuden opfylde de minimumsstandarder, der gælder på dataområdet. Tilnærmede værdier skal være tilstrækkelig konservative og må kun anvendes, hvis de foreliggende data er utilstrækkelige eller ikke afspejler en positions eller porteføljes reelle volatilitet.
Artikel 368
Kvalitative krav
Interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, skal være pålidelige og anvendes forsvarligt, og særlig skal samtlige følgende kvalitetskrav opfyldes:
Interne modeller til beregning af kapitalkrav i relation til positionsrisiko, valutakursrisiko eller råvarerisiko skal udgøre en integreret del af kreditinstituttets daglige risikostyringsprocedure og danne grundlag for rapportering om risikoeksponering til den øverste ledelse.
Instituttet skal have en risikokontrolfunktion, der er uafhængig af handelsfunktioner, og som rapporterer direkte til den øverste ledelse. Risikokontrolfunktionen skal være ansvarlig for udformningen og implementeringen af interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel. Risikokontrolfunktionen skal foretage den indledende og løbende validering af interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, idet den bærer ansvaret for det overordnede risikostyringssystem. Risikokontrolfunktionen skal daglig udarbejde og analysere rapporter om resultaterne fra interne modeller til beregning af kapitalkrav i relation til positionsrisiko, valutakursrisiko og råvarerisiko og om hensigtsmæssige foranstaltninger vedrørende handelsbegrænsninger.
Instituttets ledelsesorgan og øverste ledelse skal være aktivt involveret i risikokontrolprocessen, og risikokontrolfunktionens daglige rapporter skal behandles på et ledelsesniveau, der har tilstrækkelige beføjelser til at kunne reducere positioner, som individuelle handlere har taget, såvel som til at kunne reducere instituttets samlede risikoeksponering.
Instituttet skal råde over et tilstrækkelig stort antal medarbejdere, der er kvalificerede til at benytte sofistikerede interne modeller, herunder dem, der anvendes med henblik på dette kapitel, inden for områderne handel, risikokontrol, revision og administration af handler/positioner.
Instituttet skal have fastlagte procedurer til overvågning og sikring af, at instituttets skriftligt fastlagte interne retningslinjer og kontrolforanstaltninger vedrørende den generelle anvendelse af dets interne modeller efterleves, herunder dem, der anvendes med henblik på dette kapitel.
Interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, skal have vist sig at være rimelig nøjagtige til risikomåling.
Instituttet skal hyppigt gennemføre et omfattende stresstestprogram, herunder omvendte stresstest, som indbefatter interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, og resultaterne af disse stresstest skal analyseres af den øverste ledelse og afspejles i de retningslinjer og rammer, som den øverste ledelse fastsætter. Denne procedure skal navnlig rettes mod markedernes likviditetsproblemer i stresssituationer, koncentrationsrisici, markeder, hvor der ikke kan handles ("one way"-markeder), risici for uforudsete hændelser, risikoen ved pludselig misligholdelse, ikkelineære produkter, "deep out of the money"-positioner, positioner, der udsættes for pludselige prisudsving, og andre risici, som de interne modeller måske ikke tager tilstrækkelig højde for. De stød, som modellerne udsættes for, skal afspejle porteføljernes art og den tid, som det kan tage at afdække eller styre risici under vanskelige markedsforhold.
Instituttet skal som led i sin regelmæssige interne revision foretage en uafhængig gennemgang af sine interne modeller, herunder dem, der anvendes med henblik på dette kapitel.
Den gennemgang, som er omhandlet i stk. 1, litra h), skal omfatte både handelsfunktionens og den uafhængige risikokontrolfunktions aktiviteter. Instituttet skal mindst en gang årligt foretage en gennemgang af risikostyringsprocessen som helhed. Gennemgangen skal se nærmere på følgende:
hvorvidt dokumentationen vedrørende risikostyringsmodellen og -processen samt organisationen af risikokontrolfunktionen er fyldestgørende
hvorledes risikovurderingerne integreres i den daglige risikostyring, og hvorvidt ledelsesrapporteringen fungerer fyldestgørende
den proces, som instituttet anvender ved godkendelse af risikoberegningsmodeller og værdiansættelsessystemer, der anvendes af personalet i handelsfunktioner og administrationsfunktioner
de risici, der tages højde for i risikoberegningsmodellen, og valideringen af eventuelle større ændringer i risikoberegningsmetoderne
hvorvidt opgørelsen af positioner er nøjagtig og fuldstændig, hvorvidt volatilitets- og korrelationsskønnene er nøjagtige og hensigtsmæssige, og hvorvidt vurderingen og beregningen af risikofølsomheden er nøjagtig
den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af, om de informationskilder, der bruges til den interne model, er konsistente, aktuelle og pålidelige, samt om sådanne informationskilder er uafhængige
den kontrolproces, som instituttet anvender ved vurderingen af backtesting, som foretages med henblik på at vurdere modellernes nøjagtighed.
Artikel 369
Intern validering
Institutterne skal indføre procedurer, der sikrer, at alle de af deres interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, er tilstrækkeligt valideret af parter med passende kvalifikationer, som ikke deltager i udviklingen af modellerne, for at sikre, at de er velfungerende og tager tilstrækkelig højde for alle væsentlige risici. Denne validering skal foretages i forbindelse med den interne models udvikling, og når der foretages væsentlige ændringer heraf. Valideringen skal foretages med regelmæssige mellemrum, og navnlig i forbindelse med væsentlige strukturelle ændringer af markedet eller ændringer i porteføljens sammensætning, som kan medføre, at den interne model ikke længere er hensigtsmæssig. I takt med den løbende udvikling af teknikker og bedste praksis for intern validering skal institutterne anvende disse. Valideringen af den interne model må ikke begrænses til backtesting, men skal som et minimum omfatte følgende:
test, der viser, at de forudsætninger, som den interne model baseres på, er hensigtsmæssige og ikke resulterer i, at risikoen undervurderes eller overvurderes
institutterne skal ud over de obligatoriske backtestingprogrammer også iværksætte egne modelvalideringstest, herunder backtesting, af de risici og strukturer, der kendetegner deres porteføljer
anvendelsen af hypotetiske porteføljer for at sikre, at den interne model kan tage hensyn til de særlige strukturelle faktorer, der måtte vise sig, f.eks. væsentlige basisrisici og koncentrationsrisici.
Artikel 370
Krav vedrørende modeller for specifik risiko
Interne modeller til beregning af kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko og interne modeller vedrørende korrelationshandel skal opfylde følgende yderligere krav:
De skal forklare porteføljens historiske prisudvikling.
De skal tage højde for koncentrationen udtrykt i størrelse og ændringer i porteføljesammensætningen.
De skal være robuste over for ugunstige ændringer i forudsætninger.
De skal valideres gennem backtesting, som tager sigte på at vurdere, om der præcist tages højde for den specifikke risiko. Hvis instituttet gennemfører en sådan backtesting på grundlag af relevante underporteføljer, skal disse vælges på konsistent vis.
De skal tage højde for navnerelateret basisrisiko og skal særlig være følsomme over for væsentlige idiosynkratiske forskelle mellem tilsvarende, men ikke identiske positioner.
De skal tage højde for risikoen for uforudsete begivenheder.
Artikel 371
Undtagelser fra modeller for specifik risiko
Artikel 372
Krav om en intern model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko
Et institut, der anvender en intern model til beregning af kapitalgrundlagskrav i relation til specifik risiko vedrørende handlede gældsinstrumenter, skal også have en intern model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko for at tage højde for misligholdelses- og migreringsrisiko vedrørende dets handelsbeholdningspositioner, som er forøget i forhold til de risici, der er indregnet i value-at-risk-værdien som anført i artikel 365, stk. 1. Instituttet skal dokumentere, at dets interne model opfylder følgende standarder under antagelse af et konstant risikoniveau, og at den om nødvendigt bliver tilpasset for at tage højde for virkningerne af likviditet, koncentrationer, risikoafdækning og optionselementer:
Den interne model gør det muligt at foretage en relevant sondring mellem risici og nøjagtige og konsistente estimater af forøget misligholdelses- og migreringsrisiko.
Den interne models estimater af potentielle tab spiller en væsentlig rolle i instituttets risikostyring.
De markedsdata og den opgørelse af positioner, der anvendes i den interne model, er ajourført og underkastes en passende kvalitetsvurdering.
Kravene i artikel 367, stk. 3, artikel 368, artikel 369, stk. 1, og artikel 370, litra b), c), e) og f), er opfyldt.
EBA udsteder retningslinjer om kravene i artikel 373-376.
Artikel 373
Område for den interne model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko
Den interne model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko skal omfatte alle positioner, der er omfattet af et kapitalgrundlagskrav i relation til specifik renterisiko, herunder positioner, der er omfattet af et kapitalkrav i relation til specifik risiko på 0 % i henhold til artikel 336, men ikke securitiseringspositioner og "nth to default"-kreditderivater.
Instituttet kan med de kompetente myndigheders tilladelse vælge konsistent at indregne alle positioner i noterede aktier og positioner i derivater baseret på noterede aktier. Tilladelsen gives, hvis dette er i overensstemmelse med den måde, hvorpå instituttet internt måler og styrer risici.
Artikel 374
Parametre for den interne model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko
Artikel 375
Indregning af afdækning i den interne model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko
For positioner, som afdækkes via dynamiske afdækningsstrategier, kan tilbagejustering af afdækningen inden for den afdækkede positions likviditetshorisont indregnes, forudsat at instituttet:
vælger at modelberegne tilbagejusteringen af afdækningen ensartet for den relevante gruppe positioner i handelsbeholdningen
påviser, at indregningen af de tilbagejusterede tal forbedrer risikomålingen
påviser, at markederne for de instrumenter, der anvendes til afdækning, er tilstrækkeligt likvide til at sikre, at denne tilbagejustering også kan foretages i stresssituationer. Eventuelle restrisici, der følger af de dynamiske afdækningsstrategier, skal indregnes i kapitalgrundlagskravet.
Artikel 376
Særlige krav til den interne model for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko
Som led i den uafhængige gennemgang og validering af deres interne modeller, der anvendes med henblik på dette kapitel, herunder med henblik på risikomålingssystemet, skal institutterne navnlig træffe samtlige følgende foranstaltninger:
sikre, at deres modelmetode for korrelationer og prisudsving passer til deres porteføljesammensætning, bl.a. hvad angår valg og vægtning af deres systematiske risikofaktorer
gennemføre en række stresstest, herunder følsomhedsanalyser og scenarioanalyser, til vurdering af den interne models kvalitative og kvantitative egenskaber især med hensyn til behandlingen af koncentrationer. Disse test må ikke være begrænset af historiske erfaringer
anvende passende kvantitativ validering med de relevante interne modelbenchmarks.
Artikel 377
Krav til en intern model for korrelationshandel
Den i stk. 1 omhandlede model skal i tilstrækkelig grad tage højde for følgende risici:
den kumulerede risiko som følge af flere misligholdelser, herunder rangordningen af misligholdelser i trancheopdelte produkter
kreditspændsrisiko, herunder gamma- og cross-gamma-effekter
volatiliteten i implicitte korrelationer, herunder den indbyrdes påvirkning mellem spænd og korrelationer
basisrisiko, herunder begge af følgende:
basisrisikoen mellem spænd på et indeks og de enkeltpapirer, som det består af
basisrisikoen mellem den implicitte korrelation i et indeks og skræddersyede porteføljer
inddrivelsesratens volatilitet, da den vedrører inddrivelsesraternes tendens til at påvirke tranchepriserne
risikoen for skred i risikoafdækning og potentielle omkostninger ved rebalancering af sådanne risikoafdækninger, i det omfang risikomålingen omfatter effekter fra dynamisk risikoafdækning
andre væsentlige prisrisici vedrørende positioner i korrelationshandelsporteføljen.
Instituttet skal have egnede politikker og procedurer til at adskille de positioner, for hvilke det har tilladelse til at indregne dem i kapitalgrundlagskravet i henhold til denne artikel, fra andre positioner, for hvilke det ikke har en sådan tilladelse.
AFSNIT V
KAPITALGRUNDLAGSKRAV I RELATION TIL AFVIKLINGSRISIKO
Artikel 378
Afviklings-/leveringsrisiko
For transaktioner, hvor gældsinstrumenter, aktier, udenlandsk valuta og råvarer, eksklusive genkøbstransaktioner og samt udlån og indskud af værdipapirer eller råvarer, stadig er uafviklede efter det fastsatte leveringstidspunkt, skal et institut beregne prisforskellen.
Prisforskellen beregnes som forskellen mellem den aftalte afviklingspris for det pågældende gældsinstrument, den pågældende aktie, udenlandske valuta eller råvare og den aktuelle markedsværdi, hvor forskellen vil kunne påføre instituttet tab.
Instituttet skal gange prisforskellen med den relevante faktor i højre kolonne i tabel 1, hvorved instituttets kapitalgrundlagskrav i relation til afviklingsrisiko fremkommer.
Tabel 1
Antal arbejdsdage efter afviklingsdatoen |
(%) |
5-15 |
8 |
16-30 |
50 |
31-45 |
75 |
46 eller flere |
100 |
Artikel 379
Leveringsrisiko (free deliveries)
Et institut skal have et kapitalgrundlag som fastsat i tabel 2, hvis
det har betalt for værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer før levering, eller hvis det har leveret værdipapirer, udenlandsk valuta eller råvarer, før det har modtaget betaling herfor
der ved grænseoverskridende transaktioner er forløbet én dag eller mere, siden betalingen eller leveringen er foretaget.
Tabel 2
Kapitalbehandling i forbindelse med leveringsrisiko (free deliveries)
Kolonne 1 |
Kolonne 2 |
Kolonne 3 |
Kolonne 4 |
Transaktions-type |
Indtil første aftalte betaling/del-levering |
Fra første aftalte betaling/dellevering indtil fire dage efter den anden aftalte betaling/dellevering |
Fra fem arbejdsdage efter den anden aftalte betaling/dellevering indtil transaktionens endelige afslutning |
Leverings-risiko (free delivery) |
Intet kapitalkrav |
Behandles som eksponering |
Behandles som en eksponeringsrisiko vægtet med 1 250 % |
Hvis beløbet fra en positiv eksponering, der stammer fra en transaktion med leveringsrisiko (free delivery), ikke er væsentligt, kan institutterne anvende en risikovægt på 100 % på disse eksponeringer, undtagen hvis der kræves en risikovægt på 1 250 % i henhold til kolonne 4 i tabel 2 i stk. 1.
Artikel 380
Dispensation
Hvis der sker et omfattende svigt i et afviklingssystem, et clearingsystem eller en CCP, kan de kompetente myndigheder dispensere fra kapitalgrundlagskravene, der er beregnet som beskrevet i artikel 379 og 379, indtil fejlen er udbedret. Undlader en modpart i denne situation at afvikle en handel, anses det ikke for en misligholdelse med hensyn til kreditrisikoen.
AFSNIT VI
KAPITALGRUNDLAGSKRAV I RELATION TIL KREDITVÆRDIJUSTERINGSRISIKO
Artikel 381
Definition af kreditværdijustering
I dette afsnit og i afsnit II, kapitel 6, forstås ved "kreditværdijustering" eller "CVA" en justering i forhold til værdiansættelsen på midtmarkedet af porteføljen af transaktioner med en modpart. Justeringen afspejler den aktuelle markedsværdi af modpartens kreditrisiko for instituttet, men afspejler ikke den aktuelle markedsværdi af instituttets kreditrisiko for modparten.
Artikel 382
Anvendelsesområde
Følgende transaktioner er udelukket fra kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko:
transaktioner med ikkefinansielle modparter som defineret i artikel 2, nr. 9, i forordning (EU) nr. 648/2012 eller med ikkefinansielle modparter, der er etableret i et tredjeland, når disse transaktioner ikke overstiger clearinggrænseværdien som fastsat i artikel 10, stk. 3 og 4, i nævnte forordning.
koncerninterne transaktioner som omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 648/2012, medmindre medlemsstaterne vedtager national lovgivning, der kræver strukturel adskillelse inden for en bankkoncern, i hvilket tilfælde de kompetente myndigheder kan kræve, at disse koncerninterne transaktioner mellem de strukturelt adskilte enheder medtages i kapitalgrundlagskravene
transaktioner med modparter som omhandlet i artikel 2, nr. 10, i forordning (EU) nr. 648/2012 og omfattet af overgangsbestemmelserne i artikel 89, stk. 2, i nævnte forordning, indtil disse overgangsbestemmelser ophører med at være gældende
transaktioner med modparter som omhandlet i artikel 1, stk. 4 og 5, i forordning (EU) nr. 648/2012 og transaktioner med modparter, for hvilke artikel 114, stk. 4, og artikel 115, stk. 2, i nærværende forordning fastsætter en risikovægt på 0 % for eksponeringer mod disse modparter.
Fritagelsen fra kreditværdijusteringskravet for de transaktioner, der er omhandlet i litra c) i nærværende artikel, som indgås i overgangsperioden fastsat i artikel 89, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012, gælder for løbetiden af den pågældende transaktions kontrakt.
Ophører et institut for så vidt angår litra a) med at være fritaget på grund af overskridelse af grænseværdien for fritagelsen eller på grund af en ændring af grænseværdien for fritagelsen, forbliver udestående kontrakter fritaget indtil deres forfaldstidspunkt.
EBA udarbejder i samarbejde med ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til fastsættelse af procedurerne for udelukkelse af transaktioner med ikkefinansielle modparter etableret i et tredjeland fra kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder inden for seks måneder efter datoen for den i første afsnit omhandlede gennemgang.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder til fastsættelse af procedurerne i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010
Artikel 383
Avanceret metode
Et institut skal anvende sin interne model til bestemmelse af kapitalgrundlagskravene i relation til specifik risiko i forbindelse med handlede gældspositioner og anvende et 99 % konfidensinterval og en tidagesækvivalent ihændehaverperiode. Den interne model skal anvendes på en sådan måde, at den simulerer ændringer i modparters kreditspænd, men ikke modelberegner følsomheden af kreditværdijusteringer for ændringer i andre markedsfaktorer, herunder ændringer i værdien af referenceaktivet, råvaren, valutaen eller derivatets rentesats.
Kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko for hver modpart beregnes efter følgende formel:
hvor:
ti |
= |
tidspunktet for den i'te værdiansættelse begyndende fra t0 = 0 |
tT |
= |
den længste kontraktfastsatte forfaldstid på tværs af nettinggrupperne med modparten |
si |
= |
modpartens kreditspænd ved restløbetiden ti, der anvendes til at beregne modpartens kreditværdijustering. Hvis der foreligger oplysninger om modpartens "credit default swap spread", skal instituttet anvende dette spænd. Hvis der ikke foreligger oplysninger om "credit default swap spread", skal et institut anvende et tilnærmet spænd, der er hensigtsmæssigt under hensyn til modpartens rating, branche og region |
LGDMKT |
= |
tab givet modpartens misligholdelse baseret på spænd for et markedsinstrument tilhørende modparten, hvis der findes et modpartsinstrument. Hvis der ikke findes et modpartsinstrument, skal det baseres på et tilnærmet spænd, der er hensigtsmæssigt under hensyn til modpartens rating, branche og region. |
Den første faktor i summen er en tilnærmet værdi for den markedsudledte implicitte sandsynlighed for misligholdelse mellem tidspunkterne ti-1 og ti
EEi |
= |
den forventede eksponering mod modparten på værdiansættelsestidspunktet ti, idet eksponeringer vedrørende forskellige nettinggrupper for en sådan modpart adderes, og idet den længste løbetid for hver nettinggruppe fastlægges på grundlag af den længste kontraktfastsatte løbetid inden for nettinggruppen. Et institut skal anvende den i stk. 3 beskrevne metode i tilfælde af marginhandel, hvis instituttet anvender EPE-værdien som omhandlet i artikel 285, stk. 1, litra a) eller b), i forbindelse med denne form for handel |
Di |
= |
den misligholdelsesrisikofrie diskonteringsfaktor på tidspunktet ti, hvor D0 = 1. |
Ved beregning af kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko for en modpart baserer et institut alt input til sin interne model for specifik risiko i forbindelse med gældsinstrumenter på en af følgende formler, alt efter det enkelte tilfælde:
Hvis modellen er baseret på fuld revurdering, anvendes formlen i stk. 1 direkte.
Hvis modellen er baseret på kreditspændsfølsomheder for specifikke restløbetider, baserer et institut hver kreditspændsfølsomhed ("Regulatory CS01") på følgende formel:
For det sidste tidsinterval i = T er formlen følgende:
Hvis modellen anvender kreditspændsfølsomheder over for parallelle ændringer i kreditspænd, anvender et institut følgende formel:
Hvis modellen anvender sekundære følsomheder for ændringer i kreditspænd (spread gamma), beregnes de pågældende gamma efter formlen i stk. 1.
Et institut, der anvender EPE-værdien for OTC-derivater med sikkerhedsstillelse, jf. artikel 285, stk. 1, litra a) eller b), skal ved fastsættelsen af kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko i henhold til stk. 1 både
antage en konstant EE-profil og
sætte EE til den faktiske forventede eksponering som beregnet i henhold til artikel 285, stk. 1, litra b), for en løbetid på eller over:
halvdelen af den længste løbetid i nettinggruppen
den beregnede vægtede gennemsnitlige løbetid for alle transaktioner inden for nettinggruppen.
Ved en beregning i henhold til foregående afsnit, og hvis metoden med interne modeller ikke giver en forventet eksponeringsprofil, skal et institut både:
antage en konstant EE-profil og
sætte EE til eksponeringsværdien som beregnet efter metoderne i afsnit II, kapitel 6, afdeling 3, 4 eller 5, eller metoden med interne modeller for en løbetid på eller over:
halvdelen af den længste løbetid i nettinggruppen
den beregnede vægtede gennemsnitlige løbetid for alle transaktioner inden for nettinggruppen.
Et institut fastlægger i henhold til artikel 364, stk. 1, og artikel 365 og 367 kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko som summen af value-at-risk uden for og i stresssituationer; denne beregnes som følger:
For value-at-risk uden for stresssituationer anvendes de aktuelle parameterkalibreringer for den forventede eksponering, jf. artikel 292, stk. 2, første afsnit.
For value-at-risk i stresssituationer anvendes EE-profiler for den fremtidige modpart i forbindelse med kalibrering i stresssituationer, jf. artikel 292, stk. 2, andet afsnit. Stressperioden for kreditspændsparametrene skal være den alvorligste etårige stressperiode i den treårs stressperiode, der anvendes til eksponeringsparametrene.
Den multiplikationsfaktor på 3, som benyttes i beregningen af value-at-risk for obligationer og value-at-risk i stresssituationer i overensstemmelse med Artikel 364, stk. 1, skal anvendes ved disse beregninger. EBA kontroller konsekvensen i forbindelse med eventuelle tilsynsmæssige beslutninger om at anvende en højere multiplikationsfaktor end 3 ved beregningen af value-at-risk og value-at-risk i stresssituationer i relation til kreditværdijusteringsrisiko. Kompetente myndigheder, som anvender en højere multiplikationsfaktor end 3, begrunder dette skriftligt over for EBA.
Beregningen foretages mindst en gang om måneden, og den EE, der anvendes, beregnes med samme hyppighed. Hvis den anvendte hyppighed er mindre end daglig, beregner instituttet med henblik på den beregning, der er anført i artikel 364, stk. 1, litra a), nr. ii), og litra b), nr. ii), gennemsnittet for tre måneder.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
hvordan et tilnærmet spænd skal fastlægges i instituttets godkendte interne model for specifik risiko i forbindelse med gældsinstrumenter med henblik på at identificere si og LGDMKT som omhandlet i stk. 1
antallet og størrelsen af porteføljer, der opfylder kriteriet vedrørende et begrænset antal mindre porteføljer, jf. stk. 4.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 384
Standardmetoden
Et institut, der ikke beregner kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko for sine modparter i henhold til artikel 383, skal beregne et porteføljerelateret kapitalgrundlagskrav i relation til kreditværdijusteringsrisiko for hver modpart efter følgende formel, idet der tages hensyn til kreditværdijusteringsafdækning, som kan indregnes i henhold til artikel 386:
hvor:
h |
= |
den etårige risikohorisont (i enheder på et år); h = 1 |
wi |
= |
den vægt, der gælder for modparten "i". Modpart "i" tildeles en af de seks wi-vægte på grundlag af en ekstern kreditvurdering foretaget af et udpeget ECAI, jf. tabel 1. For en modpart, for hvilken der ikke foreligger en kreditvurdering foretaget af et udpeget ECAI, gælder følgende:
a)
Et institut, der anvender metoden i afsnit II, kapitel 3, skal tildele modpartens interne rating en rating efter den eksterne kreditvurdering.
b)
Et institut, der anvender metoden i afsnit II, kapitel 2, skal tildele denne modpart wi = 1,0 %. Hvis et institut imidlertid anvender artikel 128 til at risikovægte modpartskreditrisikoeksponeringer mod denne modpart, tildeles wi = 3,0 % |
|
= |
den samlede værdi af modpart »i«s modpartsrisiko (sammenlagt på tværs af dens nettinggrupper), herunder virkningen af sikkerhedsstillelse i overensstemmelse med metoderne i afdeling 3-6 i afsnit II, kapitel 6, der anvendes på beregningen af kapitalgrundlagskravene vedrørende modpartsrisiko for den pågældende modpart. For et institut, der ikke anvender metoden i afdeling 6 i afsnit II, kapitel 6, diskonteres eksponeringen ved anvendelse af følgende faktor:
|
Bi |
= |
den fiktive værdi af erhvervede afdækninger i form af "single name credit default swaps" (sammenlagt i tilfælde af mere end en position), der vedrører modpart "i", og som anvendes til at afdække kreditværdijusteringsrisiko. Det fiktive beløb diskonteres med følgende faktor:
|
Bind |
= |
den fulde fiktive værdi af en eller flere "index credit default swaps", der er erhvervet som beskyttelse, og som anvendes til at afdække kreditværdijusteringsrisiko. Det fiktive beløb diskonteres med følgende faktor:
|
wind |
= |
vægten for indeksafdækninger. Et institut bestemmer Wind ved at beregne et vægtet gennemsnit af wi, der finder anvendelse på de enkelte dele af indekset |
Mi |
= |
den faktiske løbetid for transaktionerne med modpart "i". For et institut, der anvender metoden i afdeling 6 i afsnit II, kapitel 6, beregnes Mi i overensstemmelse artikel 162, stk. 2, litra g). I denne forbindelse er Mi imidlertid ikke begrænset til fem år, men til den længste resterende kontraktfastsatte løbetid i nettinggruppen. For et institut, der ikke anvender metoden i afdeling 6 i afsnit II, kapitel 6, er Mi den gennemsnitlige fiktive vægtede løbetid som omhandlet i artikel 162, stk. 2, litra b). I denne forbindelse er Mi imidlertid ikke begrænset til fem år, men til den længste resterende kontraktfastsatte løbetid i nettinggruppen |
|
= |
løbetiden for afdækningsinstrumentet med den fiktive værdi Bi (mængderne Mi hedge Bi lægges sammen, hvis disse udgøres af flere positioner) |
Mind |
= |
løbetiden for indeksafdækningen ind. Hvis der er tale om mere end én indeksafdækningsposition, er Mind den fiktivt vægtede løbetid. |
Hvis en modpart indgår i et indeks, som en "credit default swap", der anvendes til afdækning af modpartsrisiko, er baseret på, kan instituttet trække det fiktive beløb, som vedrører denne modpart i overensstemmelse med dens referenceenhedsvægt, fra det fiktive beløb for "index credit default swaps", og behandle det som en "single name"-afdækning (Bi) for den enkelte modpart, idet løbetiden baseres på indeksets løbetid.
Tabel 1
Kreditkvalitetstrin |
Vægt wi |
1 |
0,7 % |
2 |
0,8 % |
3 |
1,0 % |
4 |
2,0 % |
5 |
3,0 % |
6 |
10,0 % |
Artikel 385
Alternativer til anvendelse af CVA-metoder til beregning af kapitalgrundlagskrav
Som alternativ til artikel 384 kan institutter, der anvender den oprindelige eksponeringsmetode, jf. artikel 282, for så vidt angår de instrumenter, der er nævnt i artikel 382, stk. 1, og med forbehold af forudgående samtykke fra den kompetente myndighed, anvende en multiplikationsfaktor på 10 på de fremkomne beløb af risikovægtede eksponeringer, når det gælder modpartskreditrisikoen ved disse eksponeringer, i stedet for at beregne kapitalgrundlagskravene vedrørende kreditværdijusteringsrisiko.
Artikel 386
Afdækning, der kan indregnes
Afdækning kan kun indgå i beregningen af kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko i henhold til artikel 383 og 384, hvis den anvendes til at reducere kreditværdijusteringsrisikoen og forvaltes som sådan og er et af følgende:
"single name credit default swaps" eller andre tilsvarende afdækningsinstrumenter, som direkte vedrører modparten
"index credit default swaps", forudsat at basis mellem det enkelte modpartsspread og spread vedrørende "index credit default swaps" til afdækning efter den kompetente myndigheds vurdering afspejles i tilfredsstillende grad i value-at-risk og i value-at-risk i stresssituationer.
►C2 Det i litra b) omhandlede krav om, at basis mellem det enkelte modpartsspread og spread vedrørende "index credit default swaps" til afdækning skal afspejles i value-at-risk og i value-at-risk i stresssituationer, gælder også ◄ i tilfælde, hvor der anvendes en tilnærmet værdi for en modparts spread.
For alle modparter, for hvilke der anvendes en tilnærmet værdi, skal et institut anvende en hensigtsmæssig basistidsrække ud af en repræsentativ gruppe af tilsvarende navne, for hvilke der findes et spread.
Hvis den kompetente myndighed finder, at basis mellem det enkelte modpartsspread og spread vedrørende "index credit default swaps" til afdækning ikke afspejles i tilfredsstillende grad, ►C2 skal et institut kun afspejle 50 % af det fiktive beløb for indeksafdækninger i value-at-risk og i value-at-risk i stresssituationer. ◄
Overafdækning af eksponeringerne med "single name credit default swaps" efter metoden i artikel 383 er ikke tilladt.
FJERDE DEL
STORE EKSPONERINGER
Artikel 387
Formål
Institutterne overvåger og fører kontrol med deres store eksponeringer i overensstemmelse med denne del.
▼M9 —————
Artikel 389
Definition
I denne del forstås ved "eksponeringer": enhver af de i tredje del, afsnit II, kapitel 2, omhandlede aktivposter og ikkebalanceførte poster, uden anvendelse af risikovægte eller risikograder.
Artikel 390
Beregning af eksponeringsværdien
For eksponeringer i handelsbeholdningen kan institutter:
modregne deres lange positioner og korte positioner i de samme finansielle instrumenter udstedt af en given kunde med nettopositionen i hvert af de forskellige instrumenter, som beregnes efter metoderne fastlagt i tredje del, afsnit IV, kapitel 2
kun modregne deres lange positioner og korte positioner i forskellige finansielle instrumenter udstedt af en given kunde, hvis det finansielle instrument, der ligger under en kort position, er efterstillet det finansielle instrument, der ligger under en lang position, eller hvis de underliggende instrumenter har samme rangorden.
Med henblik på litra a) og b) kan finansielle instrumenter henføres til undergrupper på grundlag af forskellige rangordener med henblik på at fastlægge positioners relative rangorden.
Institutter skal også følge principperne i artikel 299, når de beregner eksponeringsværdien af de kontrakter, der er omhandlet i første afsnit, hvis de pågældende kontrakter er opført i handelsbeholdningen.
Uanset første afsnit kan institutter med tilladelse til at anvende de metoder, der er omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 4, og tredje del, afsnit II, kapitel 6, afdeling 6, anvende disse metoder til beregning af eksponeringsværdien af værdipapirfinansieringstransaktioner.
Eksponeringerne omfatter ikke:
ved valutatransaktioner: eksponeringer, som er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling i et tidsrum på to arbejdsdage, efter at betaling har fundet sted
ved køb eller salg af værdipapirer: eksponeringer, der er indgået i forbindelse med den almindelige afvikling i et tidsrum på fem arbejdsdage, efter at betaling har fundet sted, eller værdipapirerne er leveret, alt efter hvilken dato der ligger først
ved betalingsformidling, herunder gennemførelse af betalingsordrer, clearing og afvikling i en hvilken som helst valuta og korrespondentbank eller tilbud om clearing, afvikling og deponering af finansielle instrumenter til kunder: forsinket modtagelse af finansiering og andre eksponeringer, der opstår som følge af kundeaktivitet, og som ikke varer længere end til den følgende arbejdsdag
ved betalingsformidling, herunder gennemførelse af betalingsordrer, clearing og afvikling i en hvilken som helst valuta og korrespondentbank: intradageksponeringer mod institutter, der yder disse tjenester
eksponeringer, der fratrækkes egentlige kernekapitalposter eller hybride kernekapitalposter i henhold til artikel 36 og 56, eller andre fradrag fra disse poster, som reducerer soliditetsgraden.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere:
de betingelser og metoder, der skal anvendes til at fastslå den samlede eksponering mod en kunde eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder for de typer af eksponeringer, der er omhandlet i stk. 7
de betingelser, hvorunder transaktionsstrukturen, jf. stk. 7, ikke udgør en yderligere eksponering.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. marts 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 391
Definition af institut i forbindelse med store eksponeringer
Med henblik på beregning af størrelsen af eksponeringer i henhold til denne del forstås ved "institut" også enhver offentlig eller privat virksomhed, herunder også en sådan virksomheds filialer, der, hvis den var etableret i Unionen, ville opfylde definitionen på et "institut" og er meddelt tilladelse i et tredjeland, som foreskriver tilsynskrav og reguleringskrav, der som minimum svarer til de krav, der anvendes i Unionen.
Med henblik på stk. 1 kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter og efter undersøgelsesproceduren i artikel 464, stk. 2, vedtage afgørelser om, hvorvidt et tredjeland anvender tilsynskrav og reguleringskrav, der som minimum svarer til de krav, der anvendes i Unionen.
Artikel 392
Definition af en stor eksponering
Et instituts eksponering mod en enkelt kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder betragtes som en stor eksponering, når eksponeringens værdi udgør 10 % eller mere af instituttets kernekapital.
Artikel 393
Evne til at identificere og forvalte store eksponeringer
Et institut skal have pålidelige administrative og regnskabsmæssige procedurer og egnede interne kontrolordninger til at identificere, forvalte, overvåge, indberette og registrere alle store eksponeringer og senere ændringer af dem i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 394
Indberetningskrav
Institutterne indberetter følgende oplysninger til deres kompetente myndigheder for hver stor eksponering, de besidder, herunder store eksponeringer, der ikke er omfattet af artikel 395, stk. 1:
identiteten af den kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder, som et institut har en stor eksponering mod
eksponeringsværdien, inden der tages hensyn til virkningen af kreditrisikoreduktion, såfremt det er relevant
typen af finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning, hvor en sådan anvendes
eksponeringsværdien efter hensyntagen til virkningen af kreditrisikoreduktion beregnet med henblik på artikel 395, stk. 1, når det er relevant.
Institutter, der er omfattet af tredje del, afsnit II, kapitel 3, indberetter deres 20 største eksponeringer til deres kompetente myndigheder på konsolideret niveau, eksklusive de eksponeringer, der ikke er omfattet af artikel 395, stk. 1.
Institutterne indberetter også eksponeringer med en værdi, der overstiger eller er lig med 300 mio. EUR, men som udgør mindre end 10 % af instituttets kernekapital, til deres kompetente myndigheder på konsolideret niveau.
Ud over de i denne artikels stk. 1 omhandlede oplysninger indberetter institutterne følgende oplysninger til deres kompetente myndigheder vedrørende deres ti største eksponeringer mod institutter på konsolideret niveau og deres ti største eksponeringer mod enheder i skyggebanksektoren, som udfører bankvirksomhed uden for de regulerede rammer på konsolideret niveau, herunder store eksponeringer, der ikke er omfattet af artikel 395, stk. 1:
identiteten af den kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder, som et institut har en stor eksponering mod
eksponeringsværdien, inden der tages hensyn til virkningen af kreditrisikoreduktion, såfremt det er relevant
typen af finansieret eller ufinansieret kreditrisikoafdækning, hvor en sådan anvendes
eksponeringsværdien efter hensyntagen til virkningen af kreditrisikoreduktion beregnet med henblik på artikel 395, stk. 1, når det er relevant.
Ved udarbejdelsen af disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder tager EBA hensyn til den internationale udvikling og internationalt fastlagte standarder vedrørende skyggebanksektoren og undersøger:
om forbindelsen til en enhed eller en gruppe enheder kan medføre risici for instituttets solvens eller likviditetsposition
om enheder, der er omfattet af solvens- eller likviditetskrav svarende til de krav, der er fastsat i denne forordning og direktiv 2013/36/EU, helt eller delvis bør fritages fra de i stk. 2 omhandlede indberetningskrav vedrørende enheder i skyggebanksektoren.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 395
Begrænsninger for store eksponeringer
Overstiger beløbet på 150 mio. EUR 25 % af instituttets kernekapital, må eksponeringsværdien, efter at der er taget hensyn til virkningen af kreditrisikoreduktion i overensstemmelse med denne forordnings artikel 399-403, ikke overstige en rimelig grænse i forhold til instituttets kernekapital. Denne grænse fastsættes af instituttet i overensstemmelse med de i artikel 81 i direktiv 2013/36/EU omhandlede politikker og procedurer for at håndtere og kontrollere koncentrationsrisiko. Grænsen må ikke overstige 100 % af instituttets kernekapital.
De kompetente myndigheder kan fastsætte en lavere grænse end 150 mio. EUR og skal i så fald underrette EBA og Kommissionen herom.
Uanset dette stykkes første afsnit må et G-SII, ikke indgå en eksponering mod et andet G-SII eller et tredjelands-G-SII, hvis værdi, efter at der er taget hensyn til virkningen af kreditrisikoreduktion i overensstemmelse med artikel 399-403, overstiger 15 % af dets kernekapital. En sådan grænse overholdes af et G-SII senest 12 måneder efter den dato, hvor det blev udpeget som et G-SII. Har G-SII'et en eksponering mod et andet institut eller en anden gruppe, der bliver udpeget som et G-SII eller som et tredjelands-G-SII, overholdes en sådan grænse af det senest 12 måneder fra den dato, hvor det andet institut eller den anden gruppe blev udpeget som et G-SII eller som et tredjelands-G-SII.
EBA overvejer i sin udarbejdelse af disse retningslinjer, om indførelse af yderligere begrænsninger vil have en væsentlig negativ virkning på risikoprofilen hos institutter, der er etableret i Unionen, på ydelse af kredit til realøkonomien eller på finansmarkedernes stabilitet og korrekte funktion.
Senest den 31. december 2015 vurderer Kommissionen relevansen og virkningen af at fastsætte begrænsninger for eksponeringer med enheder i den grå banksektor, som udfører bankvirksomhed uden for de regulerede rammer, under hensyntagen til den europæiske og internationale udvikling inden for den grå banksektor og store eksponeringer samt kreditrisikoreduktion i henhold til artikel 399-403. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet rapporten, hvor det er relevant, sammen med et lovgivningsforslag om begrænsninger for eksponeringer mod enheder i den grå banksektor, som udfører bankvirksomhed uden for de regulerede rammer.
De i denne artikel fastsatte grænser kan overskrides for eksponeringer i instituttets handelsbeholdning, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
eksponeringen uden for handelsbeholdningen mod den pågældende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder overstiger ikke den grænse, der er fastsat i stk. 1, idet denne grænseberegnes med reference til kernekapitalen, således at overskridelsen alene vedrører handelsbeholdningen
instituttet opfylder et yderligere kapitalgrundlagskrav for den del af eksponeringen, der overskrider den i denne artikels stk. 1 fastsatte grænse, der beregnes i henhold til artikel 397 og 398
eksponeringen i handelsbeholdningen mod den pågældende kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder overstiger ikke 500 % af instituttets kernekapital, når der er gået 10 dage eller mindre siden overskridelsen omhandlet i litra b)
overskridelser, der har varet i mere end ti dage, overstiger ikke tilsammen 600 % af instituttets kernekapital.
Hver gang grænsen er overskredet, indberetter instituttet straks overskridelsens omfang og navnet på den pågældende kunde og, hvor det er relevant, navnet på gruppen af indbyrdes forbundne kunder til de kompetente myndigheder.
Uanset nærværende artikels stk. 1, og artikel 400, stk. 1, litra f), kan de kompetente myndigheder, såfremt medlemsstater vedtager national lovgivning, der kræver, at der vedtages strukturforanstaltninger inden for en bankkoncern, kræve, at de institutter i bankkoncernen, hvis indskud er omfattet af en indskudsgarantiordning i overensstemmelse med Europa-Parlaments og Rådets direktiv 94/19/EF af 30. maj 1994 om indskudsgarantiordninger ( 23 ) eller en tilsvarende indskudsgarantiordning i et tredjeland, ►C1 anvender en grænse for store eksponeringer på under 25 %, men mindst end 15 %, mellem den 28. juni 2013 og den 30. juni 2015, ◄ og 10 % fra den 1. juli 2015, på delkonsolideret niveau i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5 om koncerninterne eksponeringer, hvor disse eksponeringer består af eksponeringer mod en enhed, som ikke hører under den samme koncerndel for så vidt angår strukturforanstaltningerne.
Med henblik på dette stykke skal følgende betingelser være opfyldt:
alle enheder, der hører under den samme koncerndel for så vidt angår strukturforanstaltningerne, betragtes som én kunde eller en gruppe af indbyrdes forbundne kunder
de kompetente myndigheder anvender en ensartet begrænsning for de eksponeringer, der er omhandlet i første afsnit.
Denne fremgangsmåde berører ikke det effektive tilsyn på konsolideret niveau og må ikke få uforholdsmæssige negative virkninger for det finansielle system eller dele heraf i andre medlemsstater eller i Unionen som helhed eller udgøre eller skabe en hindring for det indre markeds funktion.
Før de specifikke strukturforanstaltninger som omhandlet i stk. 6 om store eksponeringer ◄ fastlægges, underretter de kompetente myndigheder Rådet, Kommissionen, de berørte kompetente myndigheder og EBA, mindst to måneder før afgørelsen om at vedtage strukturforanstaltninger offentliggøres, og forelægger relevant kvantitativ eller kvalitativ dokumentation om samtlige følgende punkter:
anvendelsesområdet for de aktiviteter, der er omfattet af strukturforanstaltningerne
en forklaring på, hvorfor sådanne udkast til foranstaltninger anses for at være hensigtsmæssige, effektive og rimelige til at beskytte indskydere
en vurdering af foranstaltningernes sandsynlige positive eller negative indvirkning på det indre marked på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaten har til rådighed.
Inden en måned efter at have modtaget underretningen jf. stk. 7 afgiver EBA udtalelse til Rådet, Kommissionen og den pågældende medlemsstat om de punkter, der er omhandlet i nævnte stykke. De berørte kompetente myndigheder kan også afgive udtalelse til Rådet, Kommissionen og den pågældende medlemsstat om de punkter, der er omhandlet i nævnte stykke.
Under størst muligt hensyn til de i andet afsnit omhandlede udtalelser og hvis der er solid og stærk dokumentation for, at foranstaltningerne vil få negative virkninger på det indre marked, der vejer tungere end fordelene for den finansielle stabilitet, afviser Kommissionen inden to måneder efter at have modtaget underretningen de foreslåede nationale foranstaltninger. Ellers accepterer Kommissionen de foreslåede nationale foranstaltninger for en indledende periode på to år, og foranstaltningerne kan ændres, hvis det er relevant.
Kommissionen afviser kun de foreslåede nationale foranstaltninger, hvis den vurderer, at de foreslåede nationale foranstaltninger får uforholdsmæssige negative virkninger for det finansielle system eller dele heraf i andre medlemsstater eller i Unionen som helhed og derved udgør eller skaber en hindring for det indre markeds funktion eller den fri bevægelighed for kapital i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF.
Kommissionens vurdering skal tage hensyn til udtalelsen fra EBA og den dokumentation, som er forelagt i overensstemmelse med stk. 7.
Inden udløbet af foranstaltningerne kan de kompetente myndigheder foreslå nye foranstaltninger til forlængelse af anvendelsesperioden med en yderligere periode på to år ad gangen. I så fald underretter de Kommissionen, Rådet, de berørte kompetente myndigheder og EBA. Godkendelse af de nye foranstaltninger er omfattet af proceduren i nærværende artikel. Nærværende artikelberører ikke artikel 458.
Artikel 396
Overholdelse af krav vedrørende store eksponeringer
Hvis det beløb på 150 mio. EUR, der er omhandlet i artikel 395, stk. 1, finder anvendelse, kan de kompetente myndigheder tillade, at grænsen på 100 % af instituttets kernekapital overskrides i individuelle tilfælde.
Når en kompetent myndighed i de særlige tilfælde, der er omhandlet i dette stykkes første og andet afsnit, tillader et institut at overskride den grænse, der er nævnt i artikel 395, stk. 1, i en periode på mere end tre måneder, forelægger instituttet en plan for rettidig fornyet overholdelse af grænsen, der er tilfredsstillende for den kompetente myndighed, og gennemfører denne plan inden for den frist, som er aftalt med den kompetente myndighed. Den kompetente myndighed overvåger gennemførelsen af planen og kræver om nødvendigt en hurtigere fornyet overholdelse.
Med henblik på stk. 1 udsteder EBA i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 retningslinjer med henblik på at præcisere, hvordan de kompetente myndigheder kan fastslå:
de særlige tilfælde, der er omhandlet i denne artikels stk. 1
den tid, der anses for hensigtsmæssig for så vidt angår fornyet overholdelse
de foranstaltninger, som skal træffes for at sikre rettidig fornyet overholdelse fra instituttets side.
Artikel 397
Beregning af krav om supplerende kapitalgrundlag vedrørende store eksponeringer i handelsbeholdningen
Ti dage efter overskridelsen skal dens dele, udvalgt i overensstemmelse med stk. 1, indsættes på den relevante linje i kolonne 1 i tabel 1 i stigende rækkefølge for så vidt angår kravene i relation til specifik risiko i tredje del, afsnit IV, kapitel 2, og/eller kravene i artikel 299 og tredje del, afsnit V. Kravet om supplerende kapitalgrundlag svarer til summen af kravene i relation til specifik risiko i tredje del, afsnit IV, kapitel 2, og/eller kravene i artikel 299 og tredje del, afsnit V, for disse dele ganget med den tilsvarende faktor i kolonne 2 i tabel 1.
Tabel 1
Kolonne 1: Overskridelse af grænserne (på grundlag af en procentdel af ►M8 kernekapitalen ◄ ) |
Kolonne 2: Faktorer |
Op til 40 % |
200 % |
Mellem 40 og 60 % |
300 % |
Mellem 60 og 80 % |
400 % |
Mellem 80 og 100 % |
500 % |
Mellem 100 og 250 % |
600 % |
Over 250 % |
900 % |
Artikel 398
Procedurer til at forhindre institutterne i at omgå kravet om supplerende kapitalgrundlag
Institutterne må ikke bevidst omgå kravene om supplerende kapitalgrundlag i artikel 397, som de ellers skulle opfylde for eksponeringer, der overstiger grænserne i artikel 395, stk. 1, når disse eksponeringer har varet i mere end ti dage, ved midlertidigt at overføre de pågældende eksponeringer til et andet selskab, inden for samme koncern eller ej, og/eller ved at foretage kunstige transaktioner for at ophæve eksponeringen i tidagesperioden og skabe en ny eksponering.
Institutterne skal anvende systemer, som sikrer, at overførsler med den virkning, der er nævnt i første afsnit, straks indberettes til de kompetente myndigheder.
Artikel 399
Anerkendelse af kreditrisikoreduktionsteknikker
Med henblik på artikel 400-403 omfatter udtrykket »garanti« kreditderivater, der er anerkendt i medfør af tredje del, afsnit II, kapitel 4, bortset fra credit linked notes.
Artikel 400
Undtagelser
Følgende eksponeringer er undtaget fra bestemmelserne i artikel 395, stk. 1:
aktivposter, der udgør fordringer på centralregeringer, centralbanker eller offentlige enheder, og som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
aktivposter, der udgør fordringer på internationale organisationer eller multilaterale udviklingsbanker, og som usikret ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
aktivposter, der udgør fordringer, som udtrykkeligt er garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder, og hvor usikrede fordringer på det garantistillende organ ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
andre eksponeringer med eller garanteret af centralregeringer, centralbanker, internationale organisationer, multilaterale udviklingsbanker eller offentlige enheder, hvor usikrede fordringer på den enhed, som eksponeringen er mod, eller af hvilken den er garanteret, ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
aktivposter, der udgør fordringer på medlemsstaternes regionale eller lokale myndigheder, hvor disse fordringer ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2, og andre eksponeringer mod eller garanteret af regionale eller lokale myndigheder, hvor fordringer på disse ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
eksponeringer mod de i artikel 113, stk. 6, eller stk. 7, nævnte modparter, hvis de ville blive tillagt en 0 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2. Eksponeringer, der ikke opfylder disse kriterier, behandles, uanset om de er undtaget fra bestemmelserne i artikel 395, stk. 1, eller ej, som eksponeringer mod en tredjepart
aktivposter og andre eksponeringer, som er sikret ved indskud i kontanter i det långivende institut eller i et institut, der er det långivende instituts moder- eller datterselskab
aktivposter og andre eksponeringer, som er sikret ved indskudsbeviser, der er udstedt af det långivende institut eller af et institut, som er det långivende instituts moderselskab eller datterselskab, og som er deponeret hos et af disse institutter, uanset hvilket
eksponeringer, der opstår som følge af uudnyttede kreditfaciliteter, og som klassificeres som ikkebalanceførte poster med lav risiko i bilag I, forudsat at der er indgået en aftale med kunden eller gruppen af indbyrdes forbundne kunder, i henhold til hvilken faciliteten kun kan udnyttes, hvis det er godtgjort, at det ikke vil resultere i, at den i artikel 395, stk. 1, fastsatte grænse overskrides
clearingmedlemmers handelseksponeringer og bidrag til misligholdelsesfonde til kvalificerede centrale modparter
eksponeringer i tilknytning til indskudsgarantiordninger i henhold til direktiv 94/19/EF, som opstår ved finansieringen af disse ordninger, hvis de institutter, der er medlemmer af en ordning, har en retlig eller kontraktmæssig forpligtelse til at finansiere ordningen.
kunders handelseksponeringer som omhandlet i artikel 305, stk. 2 eller 3
beholdninger hos afviklingsenheder eller deres datterselskaber, der ikke selv er afviklingsenheder, af de kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passiver, der er omhandlet i artikel 45f, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU, og som er udstedt af en af følgende enheder:
andre enheder, der tilhører den samme afviklingskoncern, for så vidt angår afviklingsenheder
det pågældende datterselskabs datterselskaber, der tilhører den samme afviklingskoncern, for så vidt angår en afviklingsenheds datterselskaber, der ikke selv er afviklingsenheder
eksponeringer, der opstår som følge af et minimumsværditilsagn, der opfylder alle betingelserne i artikel 132c, stk. 3.
Kontanter, der modtages under en "credit linked note" udstedt af instituttet, og en modparts udlån til og indskud i instituttet, der er underlagt en balanceført aftale om netting, der er anerkendt efter tredje del, afsnit II, kapitel 4, anses for at falde ind under litra g).
De kompetente myndigheder kan helt eller delvis fritage følgende eksponeringer:
særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer som defineret i artikel 129, stk. 1, 3og 6
aktivposter, der udgør fordringer på medlemsstaternes regionale eller lokale myndigheder, hvor disse fordringer ville blive tillagt en 20 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2, og andre eksponeringer mod eller garanteret af regionale eller lokale myndigheder, hvor fordringer på disse ville blive tillagt en 20 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
eksponeringer, som et institut har, herunder via kapitalinteresser eller andre interesser, mod sit moderselskab, mod moderselskabets øvrige datterselskaber eller mod sine egne datterselskaber og kvalificerende kapitalandele, for så vidt disse selskaber falder ind under det tilsyn på konsolideret niveau, som instituttet selv er underlagt i overensstemmelse med denne forordning, direktiv 2002/87/EF eller tilsvarende regler i et tredjeland; eksponeringer, der ikke opfylder disse kriterier, behandles, uanset om de er undtaget fra denne forordnings artikel 395, stk. 1, eller ej, som eksponeringer mod en tredjepart
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer, herunder kapitalinteresser eller andre interesser, med regionale eller centrale kreditinstitutter, som kreditinstituttet i henhold til lovfastsatte eller vedtægtsmæssige bestemmelser er tilsluttet i et netværk, og som i henhold til disse bestemmelser er ansvarlige for likviditetsudligning inden for netværket
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer mod kreditinstitutter indgået af kreditinstitutter, hvoraf det ene opererer på et ikkekonkurrencemæssigt grundlag og yder eller garanterer lån i henhold til lovgivningsprogrammer eller i henhold til sine vedtægter til fremme af bestemte erhvervssektorer, og som indebærer en form for statslig kontrol og restriktioner i brugen af lånene, forudsat at de pågældende eksponeringer stammer fra sådanne lån, der videregives til de begunstigede via kreditinstitutter, eller fra garantierne for disse lån
aktivposter, der består i fordringer på og andre eksponeringer mod institutter, forudsat at disse eksponeringer ikke udgør sådanne institutters egenkapital, ikke har længere varighed end til den følgende handelsdag og ikke er denomineret i en større handelsvaluta
aktivposter, der udgør fordringer på centralbanker i form af krævede minimumsreserver i disse centralbanker, og som er denomineret i deres nationale valutaer
aktivposter, der udgør fordringer på centralregeringer i form af lovbestemte likviditetskrav, som placeres i statsobligationer, og som er denomineret og finansieret i deres nationale valutaer, på betingelse af at disse centralregeringers kreditvurdering, som er foretaget af et udpeget ECAI, efter de kompetente myndigheders skøn er "investment grade"
50 % af ikkebalanceførte remburser med mellemliggende/lav risiko og ikkebalanceførte uudnyttede kreditfaciliteter med mellemliggende/lav risiko, jf. bilag I, og, under forudsætning af de kompetente myndigheders tilsagn, 80 % af andre garantier end kreditgarantier, som er baseret på en lov eller andre retsforskrifter, og som gensidige garantifonde, der har status som kreditinstitutter, yder sine medlemmer
garantier, som der foreligger et lovbestemt krav om, og som anvendes, når realkreditlån, der er finansieret ved at udstede realkreditobligationer, udbetales til låntageren inden den endelige registrering af lånet i tingbogen, hvis garantien ikke anvendes til at begrænse risikoen i forbindelse med beregningen af de risikovægtede eksponeringsværdier
eksponeringer i form af en sikkerhed eller en garanti for boliglån stillet af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 201, der kan henføres til en kreditrating, som er mindst den laveste af følgende:
kreditkvalitetstrin 2
det kreditkvalitetstrin, der svarer til statens rating for udenlandsk valuta i den medlemsstat, hvor hovedkvarteret for udbyderen af kreditrisikoafdækning er beliggende
eksponeringer i form af en garanti for offentligt støttede eksportkreditter stillet af et eksportkreditagentur, der kan henføres til en kreditrating, som er mindst den laveste af følgende:
kreditkvalitetstrin 2
det kreditkvalitetstrin, der svarer til statens rating for udenlandsk valuta i den medlemsstat, hvor eksportkreditagenturerts hovedsæde er beliggende.
De kompetente myndigheder kan kun benytte den fritagelse, der er omhandlet i stk. 2, når følgende betingelser er opfyldt:
eksponeringets særlige karakter, modparten eller forbindelsen mellem instituttet og modparten fjerner eller reducerer risikoen ved eksponeringen, og
en resterende koncentrationsrisiko kan imødegås med andre lige så effektive midler såsom de ordninger, processer og mekanismer, der er fastsat i artikel 81 i direktiv 2013/36/EU
De kompetente myndigheder underretter EBA om, hvorvidt de agter at benytte en af de fritagelser, der er omhandlet i stk. 2, i overensstemmelse med litra a) og b) i nærværende stykke, og begrunder anvendelsen af disse fritagelser over for EBA.
Artikel 401
Beregning af virkningerne af kreditrisikoreduktionsteknikker
Uanset stk. 1 kan institutter med tilladelse til at anvende de metoder, der er omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 4, afdeling 4, og tredje del, afsnit II, kapitel 6, afdeling 6, anvende disse metoder til beregning af eksponeringsværdien af værdipapirfinansieringstransaktioner.
Disse regelmæssige stresstest, som er omhandlet i første afsnit, skal håndtere risici, der hidrører fra potentielle ændringer i markedsforholdene, som kunne få en negativ indvirkning på instituttets kapitalgrundlag, og risici, der hidrører fra afhændelsen af sikkerhedsstillelse i stresssituationer.
De stresstest, der gennemføres, skal være tilstrækkelige og hensigtsmæssige til vurdering af disse risici.
Institutterne skal inkludere følgende i deres strategier for håndtering af koncentrationsrisiko:
politikker og procedurer for håndtering af risici hidrørende fra manglende løbetidsmatch mellem eksponeringer og en eventuel kreditrisikoafdækning af sådanne eksponeringer
politikker og procedurer for koncentrationsrisiko hidrørende fra anvendelsen af kreditrisikoreduktionsteknikker, navnlig fra store indirekte krediteksponeringer, f.eks. eksponeringer mod en enkelt udsteder af værdipapirer, der er accepteret som sikkerhedsstillelse.
Artikel 402
Eksponeringer i forbindelse med realkredit
Til brug for beregningen af eksponeringsværdier med henblik på artikel 395 kan institutter, undtagen hvis det i henhold til gældende national ret er forbudt, nedsætte værdien af en eksponering eller dele af en eksponering, der er fuldt sikret ved beboelsesejendom, i overensstemmelse med artikel 125, stk. 1, med den pantsatte del af markeds- eller belåningsværdien af den pågældende ejendom, men ikke med mere end 50 % af markedsværdien eller 60 % af belåningsværdien i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
medlemsstaternes kompetente myndigheder har undladt at fastsætte en risikovægt, der er højere end 35 %, for eksponeringer eller dele af eksponeringer, der er sikret ved beboelsesejendom, i henhold til artikel 124, stk. 2
eksponeringen eller dele af eksponeringen er fuldt sikret ved et af følgende:
et eller flere panter i beboelsesejendom eller
en beboelsesejendom i en lejetransaktion, hvor udlejer har fuld ejendomsret til beboelsesejendommen, og lejeren endnu ikke har benyttet sin købsoption
kravene fastsat i artikel 208 og artikel 229, stk. 1, er opfyldt.
Til brug for beregningen af eksponeringsværdier med henblik på artikel 395 kan institutter, undtagen hvis det i henhold til gældende national ret er forbudt, nedsætte værdien af en eksponering eller dele af en eksponering, der er fuldt sikret ved erhvervsejendom, i overensstemmelse med artikel 126, stk. 1, med den pantsatte del af markeds- eller belåningsværdien af den pågældende ejendom, men ikke med mere end 50 % af markedsværdien eller 60 % af belåningsværdien i de medlemsstater, som ved love eller administrative bestemmelser har fastsat strenge kriterier for vurderingen af belåningsværdien, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
medlemsstaternes kompetente myndigheder har undladt at fastsætte en risikovægt, der er højere end 50 %, for eksponeringer eller dele af eksponeringer, der er sikret ved erhvervsejendom, i henhold til artikel 124, stk. 2
eksponeringen er fuldt sikret ved et af følgende:
et eller flere panter i kontor- eller andre forretningsejendomme eller
en eller flere kontor- eller andre forretningsejendomme og eksponeringerne vedrører ejendomslejetransaktioner
kravene i artikel 126, stk. 2, litra a), artikel 208 og artikel 229, stk. 1, er opfyldt
erhvervsejendommen er fuldt opført.
Et institut kan behandle en eksponering mod en modpart som følge af en omvendt genkøbsaftale, hvor instituttet af modparten har erhvervet ikkeaccessoriske uafhængige panterettigheder i tredjeparters faste ejendom, som en række enkelteksponeringer mod hver af disse tredjeparter, forudsat at samtlige nedenstående betingelser er opfyldt:
Modparten er et institut eller et investeringsselskab.
Eksponeringen er fuldt sikret ved de panterettigheder i tredjeparternes faste ejendom, som instituttet har erhvervet, og instituttet er i stand til at udøve disse panterettigheder.
Instituttet har sikret sig, at kravene i artikel 208 og artikel 229, stk. 1, er opfyldt.
Instituttet bliver berettiget til de fordringer, som modparten har på tredjeparterne i tilfælde af modpartens misligholdelse, insolvens eller likvidation.
Instituttet indberetter den samlede størrelse af eksponeringerne mod hvert af de andre institutter eller investeringsselskaber, der behandles i henhold til dette stykke, til de kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 394.
Med henblik herpå antager instituttet, at det mod hver af de pågældende tredjeparter har en eksponering, der svarer til størrelsen af den fordring, som modparten har på tredjeparten, i stedet for eksponeringens tilsvarende størrelse mod modparten. Den eventuelt resterende del af eksponeringen mod modparten behandles fortsat som en eksponering mod modparten.
Artikel 403
Substitutionsmetoden
Er der af tredjepart stillet sikkerhed for en eksponering mod en kunde, eller er en sådan eksponering sikret ved sikkerhedsstillelse udstedt af tredjepart, skal et institut:
behandle den del af eksponeringen, der er stillet sikkerhed for, som eksponering mod garantistilleren frem for mod kunden, forudsat at den usikrede eksponering mod garantistilleren ville blive tildelt en risikovægt svarende til eller lavere end risikovægten af den usikrede eksponering mod kunden i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2
behandle den del af eksponeringen, hvor sikkerhedsstillelsen er dækket af markedsværdien af den anerkendte sikkerhedsstillelse, som eksponering mod tredjeparten frem for mod kunden, forudsat at eksponeringen garanteres ved sikkerhedsstillelse, og hvis den del af eksponeringen, for hvilken der er stillet sikkerhed, ville blive tildelt en risikovægt svarende til eller lavere end risikovægten af den usikrede eksponering mod kunden i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2.
Et institut anvender ikke metoden i første afsnit, litra b), når der er manglende match mellem eksponeringens løbetid og beskyttelsens løbetid.
Med henblik på denne del kan et institut anvende både den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse og behandlingen i dette stykkes første afsnit, litra b), men kun når det er tilladt at anvende både den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse og den enkle metode for finansiel sikkerhedsstillelse med henblik på artikel 92.
Hvis et institut gør brug af stk. 1, litra a),
skal det, hvis garantien er denomineret i en anden valuta end den, som eksponeringen er denomineret i, beregne størrelsen af den eksponering, der anses for dækket, i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af valutamismatch med henblik på ufinansieret kreditrisikoafdækning i tredje del, afsnit II, kapitel 4
skal det behandle et mismatch mellem eksponeringens løbetid og risikoafdækningens løbetid i overensstemmelse med bestemmelserne om behandling af manglende løbetidsmatch i tredje del, afsnit II, kapitel 4
kan det indregne delvis dækning i overensstemmelse med behandlingen i tredje del, afsnit II, kapitel 4.
Med henblik på stk. 1, litra b), kan et institut erstatte beløbet i litra a) i nærværende stykke med beløbet i litra b) i nærværende stykkes, forudsat at betingelserne fastsat i litra c), d) og e), i nærværende stykke er opfyldt:
instituttets samlede risikoeksponeringsbeløb mod en sikkerhedsstiller på grund af trepartsgenkøbsaftaler formidlet af en trepartsagent
det fulde beløb af de grænser, instituttet har pålagt trepartsagenten som omhandlet i litra a) at anvende på de værdipapirer, der er udstedt af sikkerhedsstilleren som omhandlet i det pågældende litra
instituttet har bekræftet, at trepartsagenten har iværksat passende garantier til at forhindre overskridelser af grænserne som omhandlet i litra b)
den kompetente myndighed har ikke over for instituttet givet udtryk for væsentlige bekymringer
summen af beløbet af grænsen som omhandlet i dette stykkes litra b), og instituttets eventuelle øvrige eksponeringer mod sikkerhedsstilleren overstiger ikke den grænse, der er fastsat i artikel 395, stk. 1.
EBA offentliggør disse retningslinjer senest den 31. december 2019.
▼M5 —————
SJETTE DEL
LIKVIDITET
AFSNIT I
DEFINITIONER OG LIKVIDITETSKRAV
Artikel 411
Definitioner
I denne del forstås ved:
1) |
»finansiel kunde« : en kunde, herunder en finansiel kunde, der tilhører en ikkefinansiel koncern, som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er anført i bilag I til direktiv 2013/36/EU, som hovedaktivitet, eller er et af følgende:
a)
et kreditinstitut
b)
et investeringsselskab
c)
en securitiseringsenhed med særligt formål (»SSPE«)
d)
en kollektiv investeringsordning (»CIU«)
e)
en investeringsordning af den ikkeåbne type
f)
et forsikringsselskab
g)
et genforsikringsselskab
h)
et finansielt holdingselskab eller et blandet finansielt holdingselskab
i)
et finansieringsinstitut
j)
en pensionsordning som defineret i artikel 2, nr. 10), i forordning (EU) nr. 648/2012 |
2) |
»detailindskud« : en forpligtelse over for en fysisk person SMV, hvis SMV'en hører til detaileksponeringsklassen efter standardmetoden eller IRB-metoden for kreditrisiko, eller en forpligtelse over for en virksomhed, der er omfattet af behandlingen i artikel 153, stk. 4, og hvis de samlede indskud fra denne SMV eller virksomhed på koncernbasis ikke overstiger 1 mio. EUR |
3) |
»personligt investeringsselskab« eller »PIC« : et selskab eller en fond, hvis ejer eller begunstigede ejer er en fysisk person eller en gruppe af tæt forbundne fysiske personer, som ikke udøver andre kommercielle, industrielle eller professionelle aktiviteter, og som er oprettet udelukkende med det formål at forvalte ejerens eller ejernes formue, idet supplerende aktiviteter såsom at adskille ejernes aktiver fra erhvervsaktiver medregnes hertil, lette overdragelse af aktiver i en familie eller forhindre, at aktiverne deles op efter et familiemedlems død, forudsat at disse supplerende aktiviteter er omfattet af det primære formål med forvaltningen af ejernes formue |
4) |
»indskudsmægler« : en fysisk person eller virksomhed, der mod gebyr anbringer indskud fra tredjemand, herunder detailindskud og indskud fra selskaber, men eksklusiv indskud fra finansielle kunder, i kreditinstitutter |
5) |
»ubehæftede aktiver« : aktiver, som ikke er omfattet af juridiske, kontraktlige, reguleringsmæssige eller andre begrænsninger, der forhindrer instituttet i at afvikle, sælge, overføre, tildele eller generelt afhænde disse aktiver gennem aftaler om direkte salg eller genkøbsaftaler |
6) |
»ikkeobligatorisk overdækning af sikkerhedsstillelse« : enhver værdi af aktiver, som instituttet ikke er forpligtet til at knytte til en udstedelse af dækkede obligationer i medfør af lov- eller myndighedskrav, kontraktlige forpligtelser eller hensyn til markedsdisciplin, navnlig såfremt aktiverne leveres ud over det juridiske, obligatoriske eller reguleringsmæssige mindstekrav til overdækning af sikkerhedsstillelse, som i henhold til en medlemsstats eller et tredjelands nationale ret finder anvendelse på dækkede obligationer |
7) |
»krav til aktivdækning« : forholdet mellem aktiver og passiver fastsat i overensstemmelse med en medlemsstats eller et tredjelands nationale ret med henblik på forbedring af kreditværdighed i forbindelse med dækkede obligationer |
8) |
»margenlån« : alle lån med sikkerhed, der ydes til kunder med det formål at indtage gearede handelspositioner |
9) |
»derivatkontrakter« : de derivatkontrakter, der er opført i bilag II, og kreditderivater |
10) |
»stress« : en pludselig opstået eller alvorlig forringelse af et instituts solvens eller likviditet som følge af ændrede markedsforhold eller idiosynkratiske faktorer, der medfører en væsentlig risiko for, at instituttet ikke kan opfylde sine forpligtelser, i takt med at de forfalder, inden for de næste 30 dage |
11) |
»aktiver på niveau 1« : aktiver med særdeles stor likviditet og særdeles høj kreditkvalitet, jf. denne forordnings artikel 416, stk. 1, andet afsnit |
12) |
»aktiver på niveau 2« : aktiver med stor likviditet og høj kreditkvalitet, jf. denne forordnings artikel 416, stk. 1, andet afsnit; aktiver på niveau 2 er yderligere opdelt i aktiver på niveau 2A og 2B som fastsat i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede forordning |
13) |
»likviditetsbuffer« : de aktiver på niveau 1 og 2, som et institut er i besiddelse af i overensstemmelse med den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede forordning |
14) |
»udgående nettopengestrømme« : det beløb, som fremkommer ved at trække et instituts indgående pengestrømme fra dets udgående pengestrømme |
15) |
»indberetningsvaluta« : valutaen i den medlemsstat, hvor det pågældende instituts hovedkontor er beliggende |
16) |
»factoring« : en aftale mellem en virksomhed (»overdrageren«) og en finansiel enhed (»factoringenheden«), ifølge hvilken overdrageren overdrager eller sælger sine fordringer til factoringenheden som modydelse for, at factoringenheden leverer en eller flere af følgende tjenesteydelser til overdrageren for så vidt angår de overdragne fordringer:
a)
et forskud på en procentdel af beløbet af de overdragne fordringer, som generelt er kortfristede, ubetingede og uden automatisk fornyelse
b)
administration af fordringer, inddrivelse og kreditrisikoafdækning, hvor factoringenheden normalt administrerer overdragerens tilgodehavender og inddriver fordringerne i factoringenhedens eget navn; med henblik på afsnit IV behandles factoring som handelsfinansiering |
17) |
»betinget kredit- eller likviditetsfacilitet« : en kredit- eller likviditetsfacilitet, der er uigenkaldelig eller betinget genkaldelig. |
Artikel 412
Likviditetsdækningskrav
Medmindre andet er angivet i den i artikel 460, stk. omhandlede delegerede retsakt, tælles en post, hvis den kan tælles i mere end en kategori af udgående pengestrømme, i den kategori af udgående pengestrømme, der skaber den største kontraktlige udgående pengestrøm for den pågældende post.
Artikel 413
Krav vedrørende stabil finansiering
Artikel 414
Opfyldelse af likviditetskrav
Et institut, som ikke opfylder eller ikke forventer at opfylde kravene i artikel 412 eller i artikel 413, stk. 1, herunder i stressede perioder, skal straks underrette de kompetente myndigheder og hurtigst muligt indgive en plan til de kompetente myndigheder for snarlig tilbagevenden til overholdelse af kravene i artikel 412 eller artikel 413, stk. 1, alt efter hvad der er relevant. Indtil instituttet igen opfylder kravene, skal det foretage daglig indberetning af de poster, der er omhandlet i afsnit III, i afsnit IV, i gennemførelsesretsakterne omhandlet i artikel 415, stk. 3 eller 3a, eller i den delegerede retsakt omhandlet i artikel 460, stk. 1, alt efter hvad der er relevant, ved hver arbejdsdags afslutning, medmindre de kompetente myndigheder tillader en mindre hyppig indberetning og en længere indberetningsfrist. De kompetente myndigheder giver kun sådanne tilladelser på grundlag af instituttets individuelle situation under hensyntagen til omfanget og kompleksiteten af instituttets aktiviteter. De kompetente myndigheder skal overvåge gennemførelsen af denne genoprettelsesplan og kræve, at en tilbagevenden til overholdelse af kravene om nødvendigt finder sted hurtigere.
AFSNIT II
INDBERETNING AF OPLYSNINGER OM LIKVIDITET
Artikel 415
Indberetningspligt og indberetningsformat
Indberetning foretages mindst hver måned for de poster, der er omhandlet i den delegerede retsakt omhandlet i artikel 460, stk. 1, og mindst hvert kvartal for de poster, der er omhandlet i afsnit III og IV.
Et institut indberetter separat til de kompetente myndigheder de poster, der er omhandlet i de gennemførelsesmæssige tekniske standarder omhandlet i denne artikels stk. 3 eller 3a og i afsnit III, indtil indberetningsforpligtelserne og indberetningsformatet for net stable funding ratio, som er omhandlet i afsnit IV, er blevet præciseret og indført i EU-retten, i afsnit IV samt i den delegerede retsakt omhandlet i artikel 460, stk. 1, alt efter hvad der er relevant, i overensstemmelse med følgende:
når posterne er denomineret i en anden valuta end indberetningsvalutaen, og instituttet har samlede forpligtelser denomineret i en sådan valuta, der udgør 5 % eller derover af instituttets eller den enkelte likviditetsundergruppes samlede passiver, ekskl. kapitalgrundlag og ikkebalanceførte poster, foretages indberetning i denomineringsvalutaen
når posterne er denomineret i valutaen i en værtsmedlemsstat, hvor instituttet har en væsentlig filial, jf. artikel 51 i direktiv 2013/36/EU, og denne værtsmedlemsstat anvender en anden valuta end indberetningsvalutaen, foretages indberetning i valutaen i den medlemsstat, hvor den væsentlige filial er beliggende
når posterne er denomineret i indberetningsvalutaen, og de samlede forpligtelser i andre valutaer end indberetningsvalutaen udgør 5 % eller derover af instituttets eller den enkelte likviditetsundergruppes samlede passiver, ekskl. kapitalgrundlag og ikkebalanceførte poster, foretages indberetning i indberetningsvalutaen.
EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
ensartede formater og it-løsninger med tilhørende anvisninger for hyppighed samt skærings- og betalingsdatoer; indberetningsformaterne og -hyppigheden skal stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af institutternes forskellige aktiviteter og skal omfatte den indberetning, der kræves i henhold til stk. 1 og 2
yderligere krævede parametre for likviditetsovervågningen, der giver de kompetente myndigheder mulighed for at få et omfattende overblik over et instituts likviditetsrisikoprofil, og som skal stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af et instituts aktiviteter.
EBA forelægger Kommissionen disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for de poster, der er præciseret i litra a), senest den 28. juli 2013, og for de poster, der er præciseret i litra b), senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Kompetente myndigheder, der udøver tilsyn på konsolideret niveau i overensstemmelse med artikel 111 i direktiv 2013/36/EU, giver ◄ på anmodning rettidigt og ad elektronisk vej følgende myndigheder alle oplysninger, som instituttet har indberettet i overensstemmelse med de ensartede indberetningsformater, der er omhandlet i stk. 3:
de kompetente myndigheder og den nationale centralbank i de værtslande, hvor der er væsentlige filialer i overensstemmelse med artikel 52 i direktiv 2013/36/EU af moderinstituttet eller institutter kontrolleret af det samme finansielle moderholdingselskab
de kompetente myndigheder, der har meddelt tilladelse til datterselskaber af moderinstituttet eller institutter kontrolleret af det samme finansielle moderholdingselskab, samt centralbanken i den samme medlemsstat
EBA
ECB.
Artikel 416
Indberetning af oplysninger om likvide aktiver
Institutterne skal indberette oplysninger om følgende som likvide aktiver, medmindre andet fremgår af stk. 2, og kun, hvis de likvide aktiver opfylder betingelserne i stk. 3:
kontanter og eksponeringer mod centralbanker, i det omfang disse eksponeringer til enhver tid kan hæves i stresssituationer. For så vidt angår indskud i centralbanker stræber den kompetente myndighed og centralbanken efter at nå til fælles forståelse om, i hvilket omfang disse minimumsreserver kan hæves i stresssituationer
andre overdragelige aktiver, der har særdeles stor likviditet og særdeles høj kreditkvalitet
overdragelige aktiver, der udgør fordringer på eller er garanteret af:
en medlemsstats centralregering, en region med selvstændig beføjelse til at fastsætte og opkræve skatter eller et tredjeland i centralregeringens eller den regionale myndigheds nationale valuta, hvis instituttet har en likviditetsrisiko i den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland, som det dækker ved at besidde de pågældende likvide aktiver
centralbanker og offentlige enheder, der ikke tilhører centralregeringen, i centralbankens og den offentlige enheds nationale valuta
Den Internationale Betalingsbank, Den Internationale Valutafond, Kommissionen og multilaterale udviklingsbanker
Den Europæiske Finansielle Stabilitetsfacilitet og Den Europæiske Stabilitetsmekanisme
overdragelige aktiver, der har stor likviditet og høj kreditkvalitet
standbykreditfaciliteter udbudt af centralbanker i pengepolitisk øjemed, forudsat at disse faciliteter ikke er sikret ved likvide aktiver med undtagelse af likviditetsstøtte i en krisesituation
hvis kreditinstituttet tilhører et netværk i henhold til lovfastsatte eller vedtægtsmæssige bestemmelser, lovfastsatte eller vedtægtsmæssige minimumsindskud hos det centrale kreditinstitut og anden vedtægtsmæssig eller kontraktfastsat tilgængelig likvid finansiering fra det centrale kreditinstitut eller institutter, som er medlemmer af det netværk, der er omhandlet i artikel 113, stk. 7, eller som er fritaget i henhold til artikel 10, for så vidt denne finansiering ikke er sikret ved likvide aktiver.
I afventning af specifikation af en ensartet definition i overensstemmelse med artikel 460 af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet skal institutterne selv i en given valuta identificere overdragelige aktiver med henholdsvis stor og særdeles stor likviditet og af høj og særdeles høj kreditkvalitet. I afventning af specifikation af en ensartet definition kan de kompetente myndigheder under hensyn til kriterierne i artikel 509, stk. 3, 4 og 5, udstikke generelle retningslinjer, som institutterne skal følge ved identificeringen af aktiver med stor og særdeles stor likviditet og af høj og særdeles høj kreditkvalitet. Foreligger der ikke sådanne retningslinjer, anvender institutterne gennemsigtige og objektive kriterier til dette formål, herunder nogle af eller samtlige de kriterier, der er nævnt i artikel 509, stk. 3, 4 og 5.
Følgende anses ikke for at være likvide aktiver:
aktiver, der er udstedt af et kreditinstitut, medmindre de opfylder en af følgende betingelser:
der er tale om obligationer, der kan behandles som fastsat i artikel 129, stk. 4 eller 5, eller instrumenter med sikkerhed i specificerede aktiver, hvis højeste kreditkvalitet er blevet påvist som fastsat af EBA i henhold til kriterierne i artikel 509, stk. 3, 4 og 5
der er tale om dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/2162, og som ikke er omhandlet i nærværende litras nr. i)
kreditinstituttet er blevet oprettet af centralregeringen eller en regional myndighed i en medlemsstat, og denne regering eller myndighed er forpligtet til at afdække instituttets økonomiske grundlag og opretholde dets levedygtighed i hele dets levetid, eller aktivet garanteres udtrykkeligt af denne regering eller myndighed, eller mindst 90 % af de lån, der ydes af instituttet, direkte eller indirekte garanteres af denne forvaltning, og aktivet anvendes fortrinsvis til at finansiere støttelån, der ydes på ikkekonkurrencemæssigt grundlag uden vinding for øje med henblik på at fremme denne regerings eller myndigheds almene samfundsmæssige målsætninger
aktiver, der er stillet som sikkerhed til instituttet ved omvendte genkøbstransaktioner og værdipapirfinansieringstransaktioner, og som kun besiddes af instituttet til afbødning af kreditrisikoen, og som ikke ved lov og kontrakt er tilgængelige for instituttet
aktiver udstedt af en af følgende:
et investeringsselskab
et forsikringsselskab
et finansielt holdingselskab
et blandet finansielt holdingselskab
en anden enhed, der udøver en eller flere af de i bilag I til direktiv 2013/36/EU nævnte aktiviteter som hovedaktivitet.
I henhold til stk. 1 skal institutterne indberette aktiver, der opfylder følgende betingelser, som likvide aktiver:
aktiverne er ubehæftede eller står til rådighed i sikkerhedspuljer, der kan anvendes til at skaffe yderligere finansiering fra bevilgede eller, hvis den pågældende pulje forvaltes af en centralbank, ikkebevilgede, men endnu ikke finansierede kreditlinjer, der er til rådighed for instituttet
aktiverne er ikke udstedt af instituttet selv eller dets moderinstitut eller datterinstitutter eller et andet datterselskab af dets moderinstitut eller finansielle moderholdingselskab
aktivernes pris er generelt fastsat af markedsdeltagerne og kan let følges på markedet, eller prisen kan fastsættes ved en formel, der er nem at beregne på grundlag af offentligt tilgængelige input, og som ikke afhænger af stærke antagelser, som det typisk er tilfældet med strukturerede eller eksotiske produkter
aktiverne er noteret på en anerkendt børs, eller de er omsættelige gennem direkte aftaler om salg eller gennem simple genkøbsaftaler på genkøbsmarkeder; disse kriterier vurderes separat for hvert marked.
De i første afsnit, litra c) og d), omhandlede betingelser finder ikke anvendelse på de i stk. 1, litra a), e) og f), omhandlede aktiver.
Uanset bestemmelserne i artikel 1, 2 og 3, og indtil der foreligger en præcisering af det bindende likviditetskrav, jf. artikel 460 og stk. 1, andet afsnit i nærværende artikel, indberetter institutterne:
andre omsættelige aktiver, der ikke kan godkendes som sikkerhedsstillelse af centralbankerne, såsom aktier og guld, ud fra gennemsigtige og objektive kriterier, herunder nogle af eller alle kriterierne i artikel 509, stk. 3, 4 og 5
andre omsættelige aktiver, der kan godkendes som sikkerhedsstillelse af centralbankerne, såsom instrumenter med sikkerhed i specificerede aktiver med højeste kreditkvalitet som fastsat af EBA i henhold til kriterierne i artikel 509, stk. 3, 4 og 5
andre ikkeomsættelige aktiver, der kan godkendes som sikkerhedsstillelse af centralbankerne, såsom gældsfordringer som fastsat af EBA i henhold til kriterierne i artikel 509, stk. 3, 4 og 5.
En CIU's anvendelse eller potentielle anvendelse af derivater til afdækning af risici ved godkendte investeringer er ikke til hinder for, at den pågældende CIU kan behandles som omhandlet i dette stykkes første afsnit. Hvor værdien af CIU'ens aktier eller andele ikke regelmæssigt opgøres til markedsværdi af de i artikel 418, stk. 4, litra a) og b), omhandlede tredjeparter, og den kompetente myndighed ikke finder, at et institut har udviklet robuste metoder og processer til en sådan opgørelse som omhandlet i artikel 418, stk. 4, betragtes aktier eller andele i den pågældende CIU ikke som likvide aktiver.
▼M8 —————
Artikel 417
Operationelle krav vedrørende beholdninger af likvide aktiver
Institutterne indberetter som likvide aktiver kun beholdninger af likvide aktiver, der opfylder samtlige følgende betingelser:
de er tilstrækkelig diversificerede. Diversificering er ikke et krav med hensyn til aktiver, der svarer til artikel 416, stk. 1, litra a), b) og c)
det er retligt og i praksis umiddelbart muligt til enhver tid inden for de næste 30 dage at realisere dem ved en aftale om direkte salg eller gennem en simpel genkøbsaftale på godkendte genkøbsmarkeder for at opfylde forfaldne forpligtelser. Likvide aktiver omhandlet i artikel 416, stk. 1, litra c), som besiddes i tredjelande, hvor der er overførselsrestriktioner, eller som er denomineret i ikkekonvertible valutaer, anses kun for at kunne realiseres, hvis de svarer til udgående pengestrømme i det pågældende tredjeland eller den pågældende valuta, medmindre instituttet kan påvise over for de kompetente myndigheder, at det i tilstrækkeligt omfang har afdækket den hermed forbundne valutarisiko
de likvide aktiver kontrolleres af en likviditetsstyringsfunktion
en del af de likvide aktiver undtagen dem, der er omhandlet i artikel 416, stk. 1, litra a), c), e) og f), realiseres jævnligt ◄ og mindst en gang om året ved aftaler om direkte salg eller gennem simpelt genkøb på et godkendt genkøbsmarked med følgende formål:
at teste adgangen til markedet for disse aktiver
at teste effektiviteten af procedurerne for realisering af aktiver
at teste anvendeligheden af aktiverne
at mindske risikoen for negativ signalvirkning i stresssituationer
prisrisikoen i tilknytning til aktiverne kan afdækkes, men de likvide aktiver skal være omfattet af egnede interne ordninger, der sikrer, at de er let tilgængelige til likviditetsformål, når det er nødvendigt, og navnlig at de ikke anvendes i andre løbende transaktioner, herunder:
afdækning eller andre handelsstrategier
kreditforbedringer i strukturerede transaktioner
dækning af driftsomkostninger
denomineringen af de likvide aktiver stemmer overens med fordelingen efter valuta af udgående pengestrømme efter fradrag af indgående pengestrømme.
Artikel 418
Værdiansættelse af likvide aktiver
I forbindelse med aktier eller andele i CIU'er, jf. artikel 416, stk. 4, foretages haircuts, idet der tages udgangspunkt i de underliggende aktiver som følger:
0 % for aktiverne i artikel 416, stk. 1, litra a)
5 % for aktiverne i artikel 416, stk. 1, litra b) og c)
20 % for aktiverne i artikel 416, stk. 1, litra d).
Den i stk. 2 omhandlede metode anvendes som følger:
har instituttet kendskab til en CIU's underliggende eksponeringer, kan CIU'en anvende disse underliggende eksponeringer ved kategoriseringen i henhold til artikel 416, stk. 1, litra a)-d)
har instituttet ikke kendskab til en CIU's underliggende eksponeringer, antages det, at CIU'en i det videst mulige omfang, der er tilladt ifølge dets mandat, investerer i aftagende orden i de aktivtyper, der er nævnt i artikel 416, stk. 1, litra a)-d), indtil det samlede investeringsloft er nået.
Institutterne udvikler robuste metoder og processer til beregning og indberetning af markedsværdi og haircuts for aktier eller andele i CIU'er. Kun hvor det over for den kompetente myndighed kan godtgøres, at væsentligheden af eksponeringen ikke berettiger udvikling af deres egne metoder, kan institutterne støtte sig til følgende tredjeparter ved beregning og indberetning af haircuts for aktier eller andele i CIU'er i henhold til metoderne i stk. 3, litra a) og b):
depositaren for CIU'en, forudsat at CIU'en udelukkende investerer i værdipapirer og deponerer samtlige værdipapirer hos denne depositar
for andre CIU'ers vedkommende, CIU-administrationsselskabet, forudsat at CIU-administrationsselskabet opfylder kriterierne i artikel 132, stk. 3, litra a).
Rigtigheden af de beregninger, der er foretaget af depositaren eller CIU-administrationsselskabet, skal bekræftes af en ekstern revisor.
Artikel 419
Valutaer, hvor likvide aktiver er til rådighed i begrænset omfang
Hvis det dokumenterede behov for likvide aktiver i lyset af kravet i artikel 412 overstiger de disponible likvide aktiver i en valuta, anvendes en eller flere af følgende undtagelsesbestemmelser:
uanset artikel 417, litra f), kan denomineringen af de likvide aktiver være uoverensstemmende med fordelingen efter valuta af udgående pengestrømme efter fratrækning af indgående pengestrømme
for valutaer fra en medlemsstat eller et tredjeland kan de krævede likvide aktiver erstattes af kreditlinjer fra centralbanken i den pågældende medlemsstat eller i tredjelandet, som ved kontrakt er uigenkaldeligt bevilget for de næste 30 dage og rimeligt prissat, uafhængigt af det udnyttede beløb, forudsat at de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat eller i tredjelandet gør det samme, og at den pågældende medlemsstat eller tredjelandet har sammenlignelige indberetningskrav
hvis der er et underskud i aktiver på niveau 1, kan instituttet besidde supplerende aktiver på niveau 2A med forbehold af højere haircuts, og de lofter for aktiverne, som er fastsat i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede forordning, kan ændres.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. december 2019.
Kommissionen tillægges beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 420
Udgående pengestrømme
Indtil der foreligger en præcisering af det bindende likviditetskrav, jf. artikel 460, omfatter indberetninger af udgående pengestrømme:
det aktuelle beløb til dækning af detailindskud, jf. artikel 421
de aktuelle beløb til dækning af andre forfaldne forpligtelser, som kan kræves udbetalt af de udstedende institutter eller finansieringsgiveren, eller til hvilke der er knyttet en implicit forventning fra finansieringsgiverens side om, at instituttet vil indfri forpligtelsen inden for de næste 30 dage, jf. artikel 422
de supplerende udgående pengestrømme som omhandlet i artikel 423
det beløb, der inden for de næste 30 dage maksimalt kan trækkes på uudnyttede bevilgede kredit- og likviditetsfaciliteter, jf. artikel 424
de supplerende udgående pengestrømme, der er konstateret i henhold til stk. 2.
Med henblik på denne vurdering tager institutterne særlig hensyn til væsentlige omdømmemæssige skader, der kan opstå, hvis der ikke ydes likviditetsstøtte til sådanne produkter eller tjenester. Institutterne indberetter mindst en gang om året de produkter og tjenester til de kompetente myndigheder, for hvilke sandsynligheden og den potentielle størrelse af udgående pengestrømme som omhandlet i første afsnit er væsentlig, og de kompetente myndigheder bestemmer, hvilke udgående pengestrømme der skal anses for at være knyttet hertil. De kompetente myndigheder kan anvende en udgående pengestrømssats på op til 5 % på produkter for handelsrelateret ikkebalanceført finansiering som omhandlet i artikel 429 og bilag I.
De kompetente myndigheder indberetter mindst en gang om året til EBA de typer produkter eller tjenester, for hvilke de har fastsat udgående pengestrømme på grundlag af indberetningerne fra institutterne. De gør ved denne indberetning også rede for den metode, der er anvendt ved bestemmelsen af de udgående pengestrømme.
Artikel 421
Udgående pengestrømme i forbindelse med detailindskud
Institutterne indberetter separat detailindskud, der er omfattet af en indskudsgarantiordning i henhold til direktiv 94/19/EF eller en tilsvarende indskudsgarantiordning i et tredjeland, og multiplicerer den med mindst 5 %, hvis indskuddet er enten
en del af en etableret forbindelse, der gør det særdeles usandsynligt, at indskuddet hæves, eller
indsat på en anfordringskonto, herunder konti, hvorpå der jævnligt indsættes løn.
Institutterne kan fra beregningen af udgående pengestrømme kan udelukke bestemte klart definerede kategorier af detailindskud, hvis instituttet i hvert enkelt tilfælde stringent anvender følgende på hele den pågældende indskudskategori, medmindre der foreligger en begrundet undtagelsessituation for indskyderen:
indskyderen må ikke hæve indskuddet inden 30 dage, eller
hæves indskuddet inden 30 dage, skal indskyderen betale en dekort, der omfatter rentetabet mellem hævningstidspunktet og det kontraktlige forfaldstidspunkt, samt en væsentlig dekort, der ikke behøver at overstige de renter, der er påløbet for perioden mellem indskudstidspunktet og hævningstidspunktet.
Artikel 422
Udgående pengestrømme vedrørende andre forpligtelser
Institutterne ganger forpligtelser i forbindelse med sikrede udlånstransaktioner og kapitalmarkedstransaktioner, som defineret i artikel 192, nr. 3), med:
0 % op til værdien af de likvide aktiver i henhold til artikel 418, hvis de er sikret ved aktiver, der betragtes som likvide aktiver i henhold til artikel 416
100 % over værdien af de likvide aktiver i henhold til artikel 418, hvis de er sikret ved aktiver, der betragtes som likvide aktiver i henhold til artikel 416
100 % hvis de er sikret ved aktiver, der ikke betragtes som likvide aktiver i henhold til artikel 416 med undtagelse af transaktioner omfattet af litra d) og e) i nærværende stykke
25 %, hvis de er sikret ved aktiver, der ikke betragtes som likvide aktiver i henhold til artikel 416, og långiveren er centralregeringen, en offentlig enhed i den medlemsstat, hvor kreditinstituttet har fået meddelt tilladelse eller har etableret en filial, eller en multilateral udviklingsbank. Offentlige enheder, der modtager denne behandling, er begrænset til dem, der har en risikovægt på 20 % eller derunder i henhold til kapitel 2, afsnit II, tredje del
0 %, hvis långiveren er en centralbank.
Institutterne ganger forpligtelser i forbindelse med indskud, som skal opretholdes
af indskyderen med henblik på at få adgang til clearing-, deponerings- eller kontantforvaltningstjenester eller lignende fra instituttet
som led i opgavefordeling inden for en institutsikringsordning, der opfylder kravene i artikel 113, stk. 7, eller som et lovbestemt eller vedtægtsmæssigt minimumsindskud foretaget af en anden enhed, der er medlem af samme institutsikringsordning
af indskyderen som led i en anden etableret operationel forbindelse end den, der er nævnt i litra a)
af indskyderen for at opnå likviditetsudligning og tjenesteydelser fra det centrale kreditinstitut, og hvis kreditinstituttet tilhører et netværk i henhold til lovfastsatte eller vedtægtsmæssige bestemmelser
med 5 % i forbindelse med litra a), i det omfang de er dækket af en indskudsgarantiordning i henhold til direktiv 94/19/EF eller en tilsvarende indskudsgarantiordning i et tredjeland, og ellers med 25 %.
Kreditinstitutters indskud i centrale kreditinstitutter, der betragtes som likvide aktiver i henhold til artikel 416, stk. 1, litra f), ganges 100 % med den udgående pengestrømssats.
I afventning af en ensartet definition af en etableret operationel forbindelse som omhandlet i stk. 3, litra c), udarbejder institutterne selv kriterier med henblik på at identificere en etableret operationel forbindelse, hvor de har dokumentation for, at kunden ikke kan hæve beløb, der retligt forfalder inden for en periode på 30 dage, uden at det går ud over driften, og indberetter disse kriterier til de kompetente myndigheder. I mangel af en ensartet definition kan de kompetente myndigheder opstille generelle retningslinjer, som institutterne skal følge ved identificeringen af indskud, der opretholdes af indskyderen som led i en etableret operationel forbindelse.
De kompetente myndigheder kan give tilladelse til i enkelttilfælde at anvende en lavere udgående procentsats på de forpligtelser, der er omhandlet i stk. 7, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
modparten er en af følgende:
moderselskab til eller datterselskab af instituttet eller moderinvesteringsselskab til eller datterinvesteringsselskab af instituttet eller et andet datterselskab af samme moderselskab eller moderinvesteringsselskab
knyttet til instituttet ved en forbindelse som defineret i artikel 22, stk. 7, i direktiv 2013/34/EU
et institut omfattet af samme institutsikringsordning, som opfylder kravene i artikel 113, stk. 7, eller
det centrale institut eller medlem af et netværk, der opfylder kravene i artikel 400, stk. 2, litra d)
der er grund til at forvente mindre udgående pengestrømme inden for de næste 30 dage, selv ved et kombineret idiosynkratisk og markedsomfattende stressscenario
tilsvarende, symmetriske eller mere konservative indgående pengestrømme anvendes af modparten uanset artikel 425
instituttet og modparten er etableret i samme medlemsstat.
EBA forelægger disse reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen seneste den 1. januar 2015.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 423
Supplerende udgående pengestrømme
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som angiver de betingelser, på hvilke begrebet væsentlighed finder anvendelse, og metoderne til måling af de supplerende udgående pengestrømme.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2014.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Instituttet tillægger supplerende udgående pengestrømme svarende til:
den overskydende sikkerhed, instituttet har, som kan opsiges når som helst af modparten
den overskydende sikkerhed, der skal tilbageleveres til modparten
sikkerhed, der svarer til aktiver, der kan kvalificeres som likvide aktiver i henhold til artikel 416, som kan erstattes af aktiver, der svarer til aktiver, der ikke kvalificeres som likvide aktiver i henhold til artikel 416 uden kreditinstituttets samtykke.
Artikel 424
Udgående pengestrømme i forbindelse med kredit- og likviditetsfaciliteter
Det maksimumsbeløb, der kan trækkes på uudnyttede bevilgede kreditfaciliteter og uudnyttede bevilgede likviditetsfaciliteter inden for de næste 30 dage, ganges med 10 %, hvis de opfylder følgende betingelser:
de betragtes ikke som henhørende under detaileksponeringsklassen efter standardmetoden eller IRB-metoden til vurdering af kreditrisiko
de er ydet til kunder, der ikke er finansielle kunder
de er ikke ydet med henblik på at genfinansiere kunden i situationer, hvor denne ikke kan få opfyldt sine finansieringsbehov på de finansielle markeder.
Institutterne indberetter det maksimumsbeløb, der kan trækkes på uudnyttede bevilgede kreditfaciliteter og uudnyttede bevilgede likviditetsfaciliteter inden for de næste 30 dage. Dette gælder navnlig følgende:
andre likviditetsfaciliteter, som instituttet har ydet SSPE'er, end de der er omhandlet i stk. 3, litra b)
ordninger, i henhold til hvilke instituttet skal købe eller swappe aktiver fra en SSPE
faciliteter, der er udvidet til kreditinstitutter
faciliteter, der er udvidet til finansieringsinstitutter og investeringsselskaber.
Artikel 425
Indgående pengestrømme
Institutterne indberetter deres indgående pengestrømme. Indgående pengestrømme begrænses til 75 % af de udgående pengestrømme. Institutterne kan undtage indgående pengestrømme fra indskud, der er foretaget i andre institutter, og som er omfattet af denne forordnings artikel 113, stk. 6 eller 7, fra denne begrænsning.
Institutterne kan undtage indgående pengestrømme fra skyldige beløb fra låntagere og obligationsinvestorer, hvis disse pengestrømme sker forbindelse med realkreditlån finansieret med obligationer, som er berettigede til den i denne forordnings artikel 129, stk. 4, 5 eller 6, omhandlede behandling, eller med dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/2162, fra denne begrænsning. Institutterne kan undtage indgående pengestrømme fra støttelån, som instituttet har givet. Med forbehold af forudgående godkendelse fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsyn på et individuelt grundlag, kan instituttet helt eller delvis fritage indgående pengestrømme, hvis sikkerhedsstilleren er moderselskab til eller datterselskab af instituttet, moder- eller datterinvesteringsselskab af instituttet eller et andet datterselskab af samme moderselskab eller moderinvesteringsselskab eller er knyttet til instituttet som fastsat i artikel 22, stk. 7, i direktiv 2013/34/EU.
De indgående pengestrømme måles over de næste 30 dage. De omfatter kun aftalemæssigt indgående pengestrømme fra eksponeringer, der ikke er i restance, og for hvilke instituttet ikke har grund til at forvente misligholdelse inden for perioden på 30 dage. Indgående pengestrømme indberettes fuldt ud, idet følgende indgående pengestrømme indberettes separat:
skyldige beløb fra kunder, der ikke er finansielle kunder, nedsættes med henblik på betaling af afdrag med 50 % af deres værdi eller med de kontraktlige forpligtelser over for disse kunder til at udvide deres finansieringsmuligheder, alt efter hvilket beløb der er størst. Dette finder ikke anvendelse på skyldige beløb fra sikrede udlånstransaktioner og kapitalmarkedstransaktioner, jf. artikel 192, nr. 3), som er sikret ved aktiver, der kvalificerer som likvide aktiver i henhold til artikel 416 som omhandlet i litra d) i nærværende stykke.
Uanset første afsnit i nærværende litra kan institutter, der har modtaget en af de i artikel 424, stk. 6, omhandlede forpligtelser med henblik på udbetaling af et støttelån til en endelig modtager, indregne en indgående pengestrøm op til værdien af den udgående pengestrøm, de anvender på den tilsvarende forpligtelse, til forlængelse af disse støttelån
skyldige beløb fra handelsfinansieringstransaktioner som omhandlet i artikel 162, stk. 3, andet afsnit, litra b), med en restløbetid på op til 30 dage indregnes fuldt ud som indgående pengestrømme
lån uden fast kontraktlig udløbsdato indregnes med 20 % indgående pengestrømme, under forudsætning af at kontrakten giver instituttet mulighed for at opsige denne og kræve betaling inden 30 dage
skyldige beløb fra sikrede udlånstransaktioner og kapitalmarkedstransaktioner, jf. artikel 192, nr. 3), hvis de er sikret ved likvide aktiver som defineret i artikel 416, stk. 1, indregnes ikke op til værdien af de likvide aktiver eksklusive haircuts og indregnes fuldt og helt for de resterende skyldige beløb
skyldige beløb, som det institut, der skylder beløbene, behandler efter artikel 422, stk. 3 og 4, ganges med tilsvarende symmetriske indgående pengestrømme
skyldige beløb fra positioner i hovedindeksaktier, forudsat at der ikke er nogen dobbelttælling med likvide aktiver
eventuelle uudnyttede kredit- eller likviditetsfaciliteter samt andre modtagne forpligtelser indregnes ikke.
Uanset stk. 2, litra g), kan de kompetente myndigheder give tilladelse til i enkelttilfælde at anvende større indgående pengestrømme, hvis samtlige følgende betingelser er opfyldt:
der er grunde til at forvente en større indgående pengestrøm, selv når yderen befinder sig i en situation med kombineret markedsstress og idiosynkratisk stress
modparten er moderselskab til eller datterselskab af instituttet eller et andet datterselskab af samme moderselskab eller er knyttet til instituttet ved en forbindelse som defineret i artikel 12, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF eller er medlem af den samme institutsikringsordning som omhandlet i nærværende forordnings artikel 113, stk. 7 eller er det centrale institut eller medlem af et netværk, som er omfattet af undtagelsen i nærværende forordnings artikel 10
tilsvarende symmetriske eller mere konservative udgående pengestrømme anvendes af modparten uanset artikel 422, 423 og 424
instituttet og modparten er etableret i samme medlemsstat.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2015.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 426
Ajourføring af fremtidige likviditetskrav
Efter Kommissionens vedtagelse af en delegerede retsakt til præcisering af likviditetskravet i overensstemmelse med artikel 460 kan EBA udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder ►C2 for at præcisere betingelserne i artikel 421, stk. 1, artikel 422, med undtagelse af stk. 8, 9 og 10 i nævnte artikel, og artikel 424 for at tage ◄ hensyn til internationalt godkendte standarder.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i dette stykke omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
AFSNIT III
INDBERETNING VEDRØRENDE STABIL FINANSIERING
Artikel 427
Poster, der giver stabil finansiering
Institutterne indberetter til de kompetente myndigheder i overensstemmelse med indberetningskravene i artikel 415, stk. 1, og de ensartede indberetningsformater som omhandlet i artikel 415, stk. 3, følgende poster og deres komponenter med henblik på at muliggøre en vurdering af, i hvilket omfang der er stabile finansieringskilder til rådighed:
følgende kapitalgrundlag efter anvendelse af fradrag, når det er relevant:
kernekapitalinstrumenter
supplerende kapitalinstrumenter
andre præferenceaktier og -instrumenter ud over maksimumsbeløbet for supplerende kapital med en restløbetid på et år eller derover
følgende forpligtelser, der ikke henhører under litra a):
detailindskud, der kvalificerer til behandlingen i artikel 421, stk. 1
detailindskud, der kvalificerer til behandlingen i artikel 421, stk. 2
indskud, der kvalificerer til behandlingen i artikel 422, stk.3 og 4
den del af de i nr. iii) omhandlede indskud, der er omfattet af en indskudsgarantiordning i henhold til direktiv 94/19/EF ►C2 eller en tilsvarende indskudsgarantiordning i et tredjeland, jf. artikel 421, stk. 1 ◄
den del af de i nr. iii) omhandlede indskud, der er omfattet af artikel 422, stk. 3, litra b)
den del af de i nr. iii) omhandlede indskud, der er omfattet af artikel 422, stk. 3, litra d)
indskudte beløb, der ikke er omfattet af nr. i), ii) eller iii), hvis de ikke er indskudt af finansielle kunder
al finansiering fra finansielle kunder
separat for beløb omfattet af hhv. nr. vii) og viii): finansiering fra sikrede udlånstransaktioner og kapitalmarkedstransaktioner, jf. artikel 192, nr. 3):
forpligtelser i tilknytning til udstedte gældsbeviser, der kan behandles efter denne forordnings artikel 129, stk. 4 eller 5, eller til dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/2162
følgende andre forpligtelser i tilknytning til udstedte gældsbeviser, som ikke er omfattet af litra a):
andre forpligtelser.
I givet fald opstilles alle poster i følgende fem kategorier efter den nærmeste forfaldsdato og efter, hvornår de tidligst kontraktmæssigt kan opsiges:
inden tre måneder
mellem tre og seks måneder
mellem seks og ni måneder
mellem ni og 12 måneder
efter 12 måneder.
Artikel 428
Poster, der kræver stabil finansiering
Medmindre følgende poster er fratrukket kapitalgrundlaget, indberettes de separat til de kompetente myndigheder med henblik på vurdering af behovet for stabile finansieringskilder:
aktiver, der kan kvalificeres som likvide aktiver i henhold til artikel 416 opdelt efter aktivtype
følgende værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter, der ikke er omfattet af litra a)
aktiver, der kvalificerer til kreditkvalitetstrin 1, jf. artikel 122
aktiver, der kvalificerer til kreditkvalitetstrin 2, jf. artikel 122
øvrige aktiver
aktier i ikkefinansielle enheder, der indgår i et hovedindeks på en anerkendt børs
andre aktier
guld
andre ædelmetaller
ikkeforlængelige lån og fordringer, idet ikkeforlængelige lån og fordringer vedrørende følgende låntagere opføres separat:
fysiske personer bortset fra enkeltmandsvirksomheder og partnerskaber
SMV’er, der kvalificerer som henhørende under detaileksponeringsklassen efter standardmetoden eller IRB-metoden til vurdering af kreditrisiko, eller et selskab, der kan godkendes til den behandling, der er omhandlet i artikel 153, stk. 4, og hvor de samlede indskud fra denne kunde eller gruppe af indbyrdes forbundne kunder er under 1 mio. EUR
stater, centralbanker og offentlige enheder
kunder, der ikke er omfattet af nr. i) og ii), bortset fra finansielle kunder
kunder, der ikke er omfattet af nr. i), ii) og iii), og som er finansielle kunder, idet kreditinstitutter og andre finansielle kunder opføres separat
ikkeforlængelige lån og fordringer som omhandlet i litra g), idet følgende ikkeforlængelige lån og fordringer opføres separat:
ikke-forlængelige lån og fordringer der har sikkerhed i form af erhvervsejendom
ikke-forlængelige lån og fordringer der har sikkerhed i form af beboelsesejendomme
ikkeforlængelige lån og fordringer, der er matchfinansieret (pass through) via obligationer, som kan godkendes til den behandling, der er fastsat i denne forordnings artikel 129, stk. 4 eller 5, eller via dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/2162
derivatfordringer
andre aktiver
uudnyttede bevilgede kreditfaciliteter, der betragtes som "mellemliggende risiko" eller "mellemliggende/lav risiko" i henhold til bilag I.
AFSNIT IV
NET STABLE FUNDING RATIO
KAPITEL 1
Net stable funding ratio
Artikel 428a
Anvendelse på konsolideret niveau
Når den net stable funding ratio, der er fastsat i dette afsnit, finder anvendelse på konsolideret niveau i henhold til artikel 11, stk. 4, gælder følgende bestemmelser:
aktiver og ikkebalanceførte poster i et datterselskab med hovedkvarter i et tredjeland, som er omfattet af faktorer for krævet stabil finansiering i henhold til kravet vedrørende stabil nettofinansiering fastsat i dette tredjelands nationale ret, der er højere end de i kapitel 4 angivne, er omfattet af konsolidering i overensstemmelse med de højere faktorer, der er anført i dette tredjelands nationale ret
passiver og kapitalgrundlag i et datterselskab med hovedkvarter i et tredjeland, som er omfattet af faktorer for tilgængelig stabil finansiering i henhold til kravet vedrørende stabil nettofinansiering fastsat i dette tredjelands nationale ret, der er lavere end de i kapitel 3 angivne, er omfattet af konsolidering i overensstemmelse med de lavere faktorer, der er anført i dette tredjelands nationale ret
tredjelandsaktiver, der opfylder kravene i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, og som besiddes af et datterselskab med hovedkvarter i et tredjeland, medtages ikke som likvide aktiver i forbindelse med konsolidering, hvis de ikke anerkendes som likvide aktiver i henhold til den nationale ret i det tredjeland, der fastsætter likviditetsdækningskravet.
▼M9 —————
Artikel 428b
Net stable funding ratio
Kravet vedrørende stabil nettofinansiering, som er fastsat i artikel 413, stk. 1, er lig med forholdet mellem instituttets tilgængelige stabile finansiering som omhandlet i kapitel 3 og instituttets krævede stabile finansiering som omhandlet i kapitel 4 og udtrykkes som en procentdel. Institutterne beregner deres net stable funding ratio efter følgende formel:
Ved fastsættelsen af niveauet for de begrænsninger for valutamismatches, som kan finde anvendelse i overensstemmelse med denne artikel, tager de kompetente myndigheder som minimum hensyn til:
om instituttet er i stand til at overføre tilgængelig stabil finansiering fra én valuta til en anden og på tværs af jurisdiktioner og juridiske enheder inden for koncernen, og om instituttet er i stand til at udveksle valutaer og rejse midler på udenlandske valutamarkeder inden for den etårige tidshorisont for net stable funding ratio
virkningen af negative bevægelser i vekselkursen for eksisterende positioner med mismatch og for effektiviteten af foretagne valutaafdækninger.
Enhver begrænsning for valutamismatches, der indføres i overensstemmelse med denne artikel, udgør et specifikt likviditetskrav, jf. artikel 105 i direktiv 2013/36/EU.
KAPITEL 2
Generelle regler for beregningen af net stable funding ratio
Artikel 428c
Beregning af net stable funding ratio
Hvis en post kan henføres til mere end en kategori af krævet stabil finansiering, henføres den til den kategori af krævet stabil finansiering, der skaber den største kontraktlige krævede stabile finansiering for den pågældende post, medmindre andet er angivet i dette afsnit.
Artikel 428d
Derivatkontrakter
De kompetente myndigheder kan med den relevante centralbanks godkendelse beslutte at udelade indvirkningen af derivatkontrakter i beregningen af net stable funding ratio, herunder ved fastsættelse af faktorerne for krævet stabil finansiering og for hensættelser og tab, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:
disse kontrakter har en restløbetid på under seks måneder
modparten er ECB eller en medlemsstats centralbank
derivatkontrakterne er et led i den monetære politik, der føres af ECB eller en medlemsstats centralbank.
Såfremt et datterselskab, hvis hovedkvarter er beliggende i et tredjeland, er omfattet af undtagelsen i første afsnit i henhold til dette tredjelands nationale ret, som fastsætter kravet vedrørende stabil nettofinansiering, tages denne undtagelse i tredjelandets nationale ret i betragtning i forbindelse med konsolidering.
Artikel 428e
Netting af sikrede udlånstransaktioner og kapitalmarkedstransaktioner
Aktiver og passiver, der følger af værdipapirfinansieringstransaktioner med en enkelt modpart, beregnes på nettobasis, såfremt disse aktiver og passiver opfylder nettingbetingelserne i artikel 429b, stk. 4.
Artikel 428f
Indbyrdes afhængige aktiver og passiver
Med de kompetente myndigheders forudgående godkendelse kan et institut behandle et aktiv og et passiv som indbyrdes afhængige, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
instituttet handler alene som en pass through-enhed, som kanaliserer finansieringerne fra passivet til det tilsvarende indbyrdes afhængige aktiv
de enkelte indbyrdes afhængige aktiver og passiver kan klart identificeres og har samme hovedstol
aktivet og det indbyrdes afhængige passiv har i det væsentlige samme løbetider med en maksimal frist på 20 dage mellem aktivets udløb og passivets udløb
det indbyrdes afhængige passiv følger af en juridisk, reguleringsmæssig eller kontraktlig forpligtelse og anvendes ikke til at finansiere andre aktiver
de væsentligste betalingsstrømme fra aktivet anvendes ikke til andre formål end at tilbagebetale det indbyrdes afhængige passiv
modparterne i hvert par af indbyrdes afhængige aktiver og passiver er ikke de samme.
Aktiver og passiver anses for at opfylde betingelserne fastsat i stk. 1 og anses for at være indbyrdes afhængige, såfremt de er direkte knyttet til følgende produkter eller tjenester:
centrale regulerede opsparingsprodukter, forudsat at institutterne ved lov er forpligtet til at overføre regulerede indskud til en central fond, som er oprettet og styret af en medlemsstats centralregering, og som yder lån med det formål at fremme mål af almen interesse, og forudsat at overførslen af indskud til den centrale fond sker mindst månedligt
støttelån og kredit- og likviditetsfaciliteter, der opfylder kriterierne i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, for institutter, der handler som simple mæglere, der ikke pådrager sig en finansieringsrisiko
dækkede obligationer, der opfylder alle følgende betingelser:
de er obligationer som omhandlet i artikel 52, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF, eller de opfylder kriterierne for den behandling, der er omhandlet i denne forordnings artikel 129, stk. 4 eller 5
de underliggende lån er fuldt matchfinansieret af de udstedte dækkede obligationer, eller de dækkede obligationer har ikkevilkårlige triggere til forlængelse af løbetiden med et år eller mere indtil udløbsdatoen for de underliggende lån i tilfælde af manglende refinansiering ved den dækkede obligations udløbsdato
derivatclearing for kunder, såfremt instituttet ikke giver kunderne garanti for CCP'ens resultater og derfor ikke pådrager sig en finansieringsrisiko.
Artikel 428g
Indskud i institutsikringsordninger og samarbejdsnetværk
Hvis et institut indgår i en institutsikringsordning af den i artikel 113, stk. 7, omhandlede type i et netværk, der er berettiget til undtagelsen i artikel 10, eller i et samarbejdsnetværk i en medlemsstat, gælder følgende for instituttets anfordringsindskud placeret i det centrale institut, som det indskydende institut anser for at være likvide aktiver i henhold til den i artikel 460, stk.1, omhandlede delegerede retsakt:
det indskydende institut anvender faktoren for krævet stabil finansiering i henhold til afdeling 2 i kapitel 4, afhængigt af behandlingen af disse anfordringsindskud som aktiver på niveau 1, niveau 2A eller niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt og afhængigt af det relevante haircut, der anvendes på disse anfordringsindskud for at beregne likviditetsdækningsgraden
det centrale institut, der modtager indskuddet, anvender den tilsvarende symmetriske faktor for tilgængelig stabil finansiering.
Artikel 428h
Præferencebehandling inden for en koncern eller en institutsikringsordning
Uanset kapitel 3 og 4, og når artikel 428g ikke finder anvendelse, kan de kompetente myndigheder give institutter tilladelse til i individuelle tilfælde at anvende en højere faktor for tilgængelig stabil finansiering eller en lavere faktor for krævet stabil finansiering på aktiver, passiver og bevilgede kredit- eller likviditetsfaciliteter, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:
modparten er en af følgende:
instituttets moderselskab eller datterselskab
et andet datterselskab af samme moderselskab
en virksomhed med en forbindelse til instituttet som defineret i artikel 22, stk. 7, i direktiv 2013/34/EU
et medlem af den samme institutsikringsordning omhandlet i denne forordnings artikel 113, stk. 7, som instituttet
det centrale organ eller et tilknyttet kreditinstitut i et netværk eller en samarbejdsgruppe, jf. artikel 10
der er grund til at forvente, at det passiv eller den bevilgede kredit- eller likviditetsfacilitet, der er modtaget af instituttet, udgør en mere stabil finansieringskilde, eller at det aktiv eller den bevilgede kredit- eller likviditetsfacilitet, der er givet af instituttet, kræver mindre stabil finansiering inden for den etårige horisont for net stable funding ratio end det samme passiv, det samme aktiv eller den samme bevilgede kredit- eller likviditetsfacilitet, der er modtaget eller givet af andre modparter
modparten anvender en faktor for krævet stabil finansiering, som er lig med eller højere end den højere faktor for tilgængelig stabil finansiering, eller anvender en faktor for tilgængelig stabil finansiering, som er lig med eller lavere end den lavere faktor for krævet stabil finansiering
instituttet og modparten er etableret i samme medlemsstat.
Hvis instituttet og modparten er etableret i forskellige medlemsstater, kan de kompetente myndigheder se bort fra betingelsen i stk. 1, litra d), forudsat at følgende kriterier i tillæg til kriterierne i stk. 1 er opfyldt:
der er indgået juridisk bindende aftaler og forpligtelser mellem koncernenheder vedrørende aktivet, passivet eller den bevilgede kredit- eller likviditetsfacilitet
finansieringsstilleren har en lav finansieringsrisikoprofil
der tages tilstrækkeligt hensyn til finansieringsrisikoprofilen hos modtageren af finansieringen ved den likviditetsrisikostyring, som finansieringsstilleren foretager.
De kompetente myndigheder hører hinanden i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, litra b), med henblik på at afgøre, om de supplerende kriterier i dette stykkeer opfyldt.
KAPITEL 3
Tilgængelig stabil finansiering
Afdeling 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 428i
Beregning af beløbet for tilgængelig stabil finansiering
Medmindre andet er angivet i dette kapitel, beregnes beløbet for tilgængelig stabil finansiering ved at multiplicere regnskabsværdien af forskellige kategorier eller typer af passiver og kapitalgrundlag med de faktorer for tilgængelig stabil finansiering, som finder anvendelse i henhold til afdeling 2. Det samlede beløb for tilgængelig stabil finansiering er summen af de vægtede beløb af passiver og kapitalgrundlag.
Obligationer og andre gældsinstrumenter, der udstedes af instituttet, udelukkende sælges på detailmarkedet og står på en detailkonto, kan behandles som hørende til den relevante detailindskudskategori. Der skal gælde begrænsninger, således at de pågældende instrumenter ikke kan købes og besiddes af andre parter end detailkunder.
Artikel 428j
Restløbetid for et passiv eller kapitalgrundlag
Afdeling 2
Faktorer for tilgængelig stabil finansiering
Artikel 428k
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %
Medmindre andet er angivet i artikel 428l-428o, er alle passiver uden en angivet løbetid, herunder korte positioner og positioner med åben løbetid, omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %, bortset fra følgende:
udskudte skatteforpligtelser, som behandles i overensstemmelse med den nærmeste dato, hvor sådanne forpligtelser kan realiseres
minoritetsinteresser, som behandles i overensstemmelse med instrumentets løbetid.
Udskudte skatteforpligtelser og minoritetsinteresser som omhandlet i stk. 1 er omfattet af en af følgende faktorer:
0 %, hvis den effektive restløbetid for den udskudte skatteforpligtelse eller minoritetsinteresse er mindre end seks måneder
50 %, hvis den effektive restløbetid for den udskudte skatteforpligtelse eller minoritetsinteresse er mindst seks måneder, men mindre end et år
100 %, hvis den effektive restløbetid for den udskudte skatteforpligtelse eller minoritetsinteresse er et år eller mere.
Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:
forfaldne beløb på handelsdatoen som følge af køb af finansielle instrumenter, udenlandske valutaer og råvarer, der forventes afregnet inden for den almindelige afregningscyklus eller -periode, der almindeligvis anvendes for den relevante børs eller type af transaktioner, eller som ikke er blevet, men stadig forventes afregnet
passiver, der anses for at være indbyrdes afhængige med aktiver i henhold til artikel 428f
passiver med en restløbetid på under seks måneder fra
ECB eller en medlemsstats centralbank
et tredjelands centralbank
finansielle kunder
andre passiver og kapitalposter eller instrumenter, som ikke er omhandlet i artikel 428l-428o.
Følgende regler finder anvendelse på den beregning, der er omhandlet i første afsnit:
variationsmargen, som institutter modtager fra deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med positiv dagsværdi, hvis den sikkerhedsstillelse, der er modtaget som variationsmargen, anses for at være et aktiv på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, og hvis institutterne lovligt har ret til og operationelt er i stand til at genanvende denne sikkerhedsstillelse
al variationsmargen, som institutter har stillet over for deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med negativ dagsværdi.
Artikel 428l
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %
Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:
modtagne indskud, som opfylder kriterierne for transaktionsrelaterede indskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
passiver med en restløbetid på under et år fra
en medlemsstats eller et tredjelands centralregering
en medlemsstats eller et tredjelands regionale eller lokale myndigheder
offentlige enheder i en medlemsstat eller i et tredjeland
multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i artikel 117, stk. 2, og internationale organisationer som omhandlet i artikel 118
ikkefinansielle erhvervskunder
andelslånekasser, der er godkendt af en kompetent myndighed, personlige investeringsselskaber og kunder, der er indskudsmæglere, i det omfang disse passiver ikke er omfattet af nærværende stykkes litra a)
passiver med en kontraktlig restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år fra
ECB eller en medlemsstats centralbank
et tredjelands centralbank
finansielle kunder
andre passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på mindst seks måneder, men mindre end et år, som ikke er omhandlet i artikel 428m, 428n og 428o.
Artikel 428m
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 90 %
Detailanfordringsindskud, detailindskud med fast opsigelsesfrist på under et år og detailtidsindskud med en restløbetid på under et år, som opfylder de relevante kriterier for andre detailindskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 90 %.
Artikel 428n
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 95 %
Detailanfordringsindskud, detailindskud med fast opsigelsesfrist på under et år og detailtidsindskud med en restløbetid på under et år, som opfylder de relevante kriterier for stabile detailindskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 95 %.
Artikel 428o
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 100 %
Følgende passiver, kapitalposter og instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 100 %:
instituttets egentlige kernekapitalposter inden de justeringer, der kræves i henhold til artikel 32-35, fradragene i henhold til artikel 36 og anvendelsen af de undtagelser og alternativer, der er fastsat i artikel 48, 49 og 79
instituttets hybride kernekapitalposter inden fradrag af de poster, der er omhandlet i artikel 56, og inden anvendelse af artikel 79 på disse, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den effektive restløbetid til mindre end et år
instituttets supplerende kapitalposter inden de fradrag, der er omhandlet i artikel 66, og inden anvendelsen af artikel 79, og som har en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den effektive restløbetid til mindre end et år
instituttets øvrige kapitalinstrumenter, som har en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den effektive restløbetid til mindre end et år
andre sikrede og usikrede lån og passiver med en restløbetid på et år eller mere, herunder tidsindskud, medmindre andet er angivet i artikel 428k-428n.
KAPITEL 4
Krævet stabil finansiering
Afdeling 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 428p
Beregning af beløbet for krævet stabil finansiering
Aktiver, som institutter har lånt, herunder i værdipapirfinansieringstransaktioner, er omfattet af de faktorer for krævet stabil finansiering, der finder anvendelse i henhold til afdeling 2, såfremt de pågældende aktiver ikke er balanceført i instituttet, men instituttet har egentligt ejerskab over aktiverne.
Aktiver, hvor den resterende behæftelsesperiode er mindre end seks måneder, er omfattet af de faktorer for krævet stabil finansiering, der finder anvendelse i henhold til afdeling 2 på samme aktiver, hvis de var ubehæftede.
Følgende aktiver anses for at være ubehæftede:
aktiver i en pulje, som umiddelbart er tilgængelige som sikkerhedsstillelse ved optagelse af yderligere finansiering inden for bevilgede eller, hvis puljen forvaltes af en centralbank, ikkebevilgede, men endnu ikke finansierede kreditrammer, som er tilgængelige for instituttet; disse aktiver omfatter aktiver, som et kreditinstitut har placeret hos det centrale institut i et samarbejdsnetværk eller en institutsikringsordning; institutterne skal antage, at aktiverne i puljen er behæftede i stigende likviditetsorden på grundlag af likviditetsklassifikationen i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, begyndende med aktiver, som ikke er anerkendt til at indgå i likviditetsbufferen
aktiver, som instituttet har modtaget som sikkerhedsstillelse til begrænsning af kreditrisici i sikrede långivningstransaktioner, sikrede finansieringstransaktioner eller transaktioner vedrørende udveksling af sikkerhedsstillelse, og som instituttet kan afhænde
aktiver, der er tilknyttet en udstedelse af dækkede obligationer som ikkeobligatorisk overdækning af sikkerhedsstillelse.
I tilfælde af usædvanlige, midlertidige operationer, der gennemføres af ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank med henblik på at opfylde sit mandat i en periode med pres på hele det finansielle marked eller under særlige makroøkonomiske omstændigheder, kan følgende aktiver tildeles en lavere faktor for krævet stabil finansiering:
uanset artikel 428ad, litra f), og artikel 428ah, stk. 1, litra a), aktiver, der er behæftet med henblik på de i dette afsnit nævnte operationer
uanset artikel 428ad, litra d), nr. i) og ii), artikel 428af, litra b), og artikel 428ag, litra c), beløb, der følger af de i dette afsnit nævnte operationer.
De kompetente myndigheder fastlægger efter aftale med den centralbank, der er modpart i transaktionen, den faktor for krævet stabil finansiering, som finder anvendelse på de aktiver, der er omhandlet i første afsnit, litra a) og b). For behæftede aktiver som omhandlet i første afsnit, litra a) må den faktor for krævet stabil finansiering, som finder anvendelse, ikke være lavere end den faktor for krævet stabil finansiering, der i henhold til afdeling 2 ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede.
Når de kompetente myndigheder anvender en lavere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til andet afsnit, overvåger de nøje indvirkningen af denne lavere faktor på institutters stabile finansieringspositioner og træffer passende tilsynsforanstaltninger, hvis det er nødvendigt.
De kompetente myndigheder indberetter de typer ikkebalanceførte eksponeringer, for hvilke de har fastlagt faktorerne for krævet stabil finansiering, til EBA mindst en gang om året. I denne indberetning forklares den metode, de har anvendt til at fastlægge disse faktorer.
Artikel 428q
Restløbetid for et aktiv
Afdeling 2
Faktorer for krævet stabil finansiering
Artikel 428r
Faktor for krævet stabil finansiering på 0 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 0 %:
ubehæftede aktiver, der anses for at være likvide aktiver af høj kvalitet på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, uanset om de opfylder de i nævnte delegerede retsakt fastsatte operationelle krav
ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 0 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt
alle instituttets reserver indestående hos ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank, herunder krævede reserver og overskydende reserver
alle fordringer på ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank med en restløbetid på under seks måneder
tilgodehavender på handelsdatoen som følge af salg af finansielle instrumenter, udenlandske valutaer eller råvarer, der forventes afregnet inden for den almindelige afregningscyklus eller -periode, der almindeligvis anvendes for den relevante børs eller type af transaktioner, eller som ikke er blevet, men stadig forventes afregnet
aktiver, der anses for indbyrdes afhængige med passiver i henhold til artikel 428f.
skyldige beløb fra værdipapirfinansieringstransaktioner med finansielle kunder, såfremt de pågældende transaktioner har en restløbetid på under seks måneder, såfremt disse skyldige beløb er sikret med aktiver, der anses for at være aktiver på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv de deri anførte dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet, og såfremt institutterne lovligt har ret til og operationelt er i stand til at genanvende de pågældende aktiver i transaktionens løbetid.
Institutter indregner de skyldige beløb i nærværende stykkes første afsnit, litra g) på nettobasis, såfremt artikel 428e finder anvendelse.
For datterselskaber med hovedkvarter i et tredjeland, hvor de krævede centralbankreserver er omfattet af en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til kravet vedrørende stabil nettofinansiering fastsat i dette tredjelands nationale ret, anvendes denne højere faktor for krævet stabil finansiering i forbindelse med konsolidering.
Artikel 428s
Faktor for krævet stabil finansiering på 5 %
Følgende aktiver og ikkebalanceførte poster er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 5 %:
ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 5 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt
skyldige beløb fra værdipapirfinansieringstransaktioner med finansielle kunder, hvis disse transaktioner har en restløbetid på under seks måneder, bortset fra de i artikel 428r, stk. 1, litra g), omhandlede.
den uudnyttede del af bevilgede kredit- og likviditetsfaciliteter i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
produkter vedrørende ikkebalanceført handelsfinansiering som omhandlet i bilag I med en restløbetid på under seks måneder.
Institutter indregner de skyldige beløb i nærværende stykkes første afsnit, litra b), på nettobasis, såfremt artikel 428e finder anvendelse.
Artikel 428t
Faktor for krævet stabil finansiering på 7 %
Ubehæftede aktiver, der anses for at være dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 7 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428u
Faktor for krævet stabil finansiering på 7,5 %
Produkter vedrørende ikkebalanceført handelsfinansiering som omhandlet i bilag I med en restløbetid på mindst seks måneder, men under ét år, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 7,5 %.
Artikel 428v
Faktor for krævet stabil finansiering på 10 %
Følgende aktiver og ikkebalanceførte poster er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 10 %:
skyldige beløb fra transaktioner med finansielle kunder med en restløbetid på under seks måneder, bortset fra de i artikel 428r, stk. 1, litra g), og artikel 428s, stk. 1, litra b), omhandlede
produkter vedrørende balanceført handelsfinansiering med en restløbetid på under seks måneder
produktervedrørende ikkebalanceført handelsfinansiering som omhandlet i bilag I med en restløbetid på et år eller mere.
Artikel 428w
Faktor for krævet stabil finansiering på 12 %
Ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 12 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 12 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428x
Faktor for krævet stabil finansiering på 15 %
Ubehæftede aktiver, der anses for at være aktiver på niveau 2A i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 15 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428y
Faktor for krævet stabil finansiering på 20 %
Ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 20 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 20 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428z
Faktor for krævet stabil finansiering på 25 %
Ubehæftede aktiver, der anses for at være securitiseringer på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 25 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428aa
Faktor for krævet stabil finansiering på 30 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 30 %:
ubehæftede dækkede obligationer af høj kvalitet på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt
ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 30 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428ab
Faktor for krævet stabil finansiering på 35 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 35 %:
ubehæftede securitiseringer på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt
ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 35 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428ac
Faktor for krævet stabil finansiering på 40 %
Ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 40 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 40 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428ad
Faktor for krævet stabil finansiering på 50 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 50 %:
Ubehæftede aktiver, der anses for at være aktiver på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv securitiseringer på niveau 2B og dækkede obligationer af høj kvalitet i henhold til nævnte delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning fastsat i nævnte delegerede retsakt
instituttets indskud i et andet finansielt institut, som opfylder kriterierne for transaktionsrelaterede indskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
skyldige beløb fra transaktioner med en restløbetid på under et år med:
en medlemsstats eller et tredjelands centralregering
en medlemsstats eller et tredjelands regionale eller lokale myndigheder
offentlige enheder i en medlemsstat eller i et tredjeland
multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i artikel 117, stk. 2, og internationale organisationer som omhandlet i artikel 118
ikkefinansielle virksomheder, detailkunder og SMV'er
andelslånekasser, der er godkendt af en kompetent myndighed, personlige investeringsselskaber og kunder, der er indskudsmæglere, i det omfang disse aktiver ikke er omfattet af litra b), i dette stykke
skyldige beløb fra transaktioner med en restløbetid på mindst seks måneder, men under et år med:
ECB eller en medlemsstats centralbank
et tredjelands centralbank
finansielle kunder
produkter for handelsrelateret balanceført finansiering med en restløbetid på mindst seks måneder, men under et år
aktiver, der er behæftet for en restløbetid på mindst seks måneder, men under et år, medmindre disse aktiver ville blive tildelt en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til artikel 428ae-428ah, hvis de var ubehæftede, i hvilket tilfælde den højere faktor for krævet stabil finansiering, der ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede, finder anvendelse
andre aktiver med en restløbetid på under et år, medmindre andet er angivet i artikel 428r-428ac.
Artikel 428ae
Faktor for krævet stabil finansiering på 55 %
Ubehæftede aktier eller andele i CIU'er, der er berettiget til et haircut på 55 % i forbindelse med beregningen af likviditetsdækningsgraden i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 55 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning, som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428af
Faktor for krævet stabil finansiering på 65 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 65 %:
ubehæftede lån sikret ved pant i beboelsesejendom eller ubehæftede boliglån, som fuldt ud garanteres af en anerkendt udbyder af kreditrisikoafdækning, jf. artikel 129, stk. 1, litra e), med en restløbetid på et år eller mere, såfremt disse lån er tildelt en risikovægt på 35 % eller mindre i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2
ubehæftede lån med en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv lån til finansielle kunder og lån omhandlet i artikel 428r-428ad, såfremt disse lån er tildelt en risikovægt på 35 % eller mindre i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2.
Artikel 428ag
Faktor for krævet stabil finansiering på 85 %
Følgende aktiver og ikkebalanceførte poster er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 85 %:
aktiver og ikkebalanceførte poster, herunder likvide midler, der er stillet som initialmargen for derivatkontrakter, medmindre disse aktiver ville blive tildelt en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til artikel 428ah, hvis de var ubehæftede, i hvilket tilfælde den højere faktor for krævet stabil finansiering, der ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede, finder anvendelse
aktiver og ikkebalanceførte poster, herunder likvide midler, der er stillet som bidrag til en CCP's misligholdelsesfond, medmindre disse aktiver ville blive tildelt en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til artikel 428ah, hvis de var ubehæftede, i hvilket tilfælde den højere faktor for krævet stabil finansiering, der finder anvendelse på det ubehæftede aktiv, finder anvendelse
ubehæftede lån med en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv lån til finansielle kunder og lån omhandlet i artikel 428r-428af, hvor forfaldsdatoen ikke er overskredet med mere end 90 dage, og som er tildelt en risikovægt på mere end 35 % i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2
produkter vedrørende balanceført handelsfinansiering med en restløbetid på et år eller mere
ubehæftede værdipapirer med en restløbetid på et år eller mere, som ikke er misligholdt i henhold til artikel 178, og som ikke anses for at være likvide aktiver i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
ubehæftede børsnoterede aktier, der ikke anses for at være aktiver på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
fysisk handlede råvarer, herunder guld, men eksklusiv råvarederivater
behæftede aktiver med en restløbetid på et år eller mere i en sikkerhedspulje, der finansieres af dækkede obligationer som omhandlet i artikel 52, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF eller dækkede obligationer, som opfylder kravene til den behandling, der er fastsat i denne forordnings artikel 129, stk. 4 eller 5.
Artikel 428ah
Faktor for krævet stabil finansiering på 100 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 100 %:
medmindre andet er fastsat i dette kapitel, aktiver, der er behæftet for en restløbetid på et år eller mere
aktiver, bortset fra aktiver omhandlet i artikel 428r-428ag, herunder lån til finansielle kunder med en kontraktlig restløbetid på et år eller mere, misligholdte eksponeringer, poster fratrukket kapitalgrundlag, anlægsaktiver, ikkebørsnoterede aktier, tilbageholdte kapitalinteresser, forsikringsaktiver og misligholdte værdipapirer.
Følgende regler finder anvendelse på den beregning, der er omhandlet i første afsnit:
variationsmargen, som institutter modtager fra deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med positiv dagsværdi, hvis den sikkerhedsstillelse, der er modtaget som variationsmargen, anses for at være et aktiv på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, og hvis institutterne lovligt har ret til og operationelt er i stand til at genanvende denne sikkerhedsstillelse
al variationsmargen, som institutter har stillet over for deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med negativ dagsværdi.
KAPITEL 5
Undtagelse for små og ikkekomplekse institutter
Artikel 428ai
Undtagelse for små og ikkekomplekse institutter
Uanset kapitel 3 og 4 kan små og ikkekomplekse institutter med deres kompetente myndigheds forudgående tilladelse vælge at beregne forholdet mellem et instituts tilgængelige stabile finansiering som omhandlet i kapitel 6 og instituttets krævede stabile finansiering som omhandlet i kapitel 7 udtrykt som en procentdel.
En kompetent myndighed kan kræve, at et lille og ikkekomplekst institut overholder kravet vedrørende stabil nettofinansiering på grundlag af et instituts tilgængelige stabile finansiering som omhandlet i kapitel 3 og den krævede stabile finansiering som omhandlet i kapitel 4, hvis den mener, at den forenklede metode ikke er hensigtsmæssig til at opfange instituttets finansieringsrisici.
KAPITEL 6
Tilgængelig stabil finansiering til forenklet beregning af net stable funding ratio
Afdeling 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 428aj
Forenklet beregning af beløbet for tilgængelig stabil finansiering
Artikel 428ak
Restløbetid for et passiv eller kapitalgrundlag
Afdeling 2
Faktorer for tilgængelig stabil finansiering
Artikel 428al
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %
Medmindre andet er angivet i denne afdeling, er alle passiver uden en angivet løbetid, herunder korte positioner og positioner med åben løbetid, omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %, bortset fra følgende:
udskudte skatteforpligtelser, som behandles i overensstemmelse med den nærmeste dato, hvor sådanne forpligtelser kan realiseres
minoritetsinteresser, som behandles i overensstemmelse med det pågældende instruments løbetid.
Udskudte skatteforpligtelser og minoritetsinteresser som omhandlet i stk. 1 er omfattet af en af følgende faktorer:
0 %, hvis den effektive restløbetid for den udskudte skatteforpligtelse eller minoritetsinteresse er mindre end et år
100 %, hvis den effektive restløbetid for den udskudte skatteforpligtelse eller minoritetsinteresse er et år eller mere.
Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 %:
forfaldne beløb på handelsdatoen som følge af køb af finansielle instrumenter, af udenlandske valutaer og af råvarer, der forventes afregnet inden for den almindelige afregningscyklus eller -periode, der almindeligvis anvendes for den relevante børs eller type af transaktioner, eller som ikke er blevet, men stadig forventes afregnet
passiver, der anses for at være indbyrdes afhængige med aktiver i henhold til artikel 428f
passiver med en restløbetid på under et år fra
ECB eller en medlemsstats centralbank
et tredjelands centralbank
finansielle kunder
andre passiver og kapitalposter eller instrumenter, som ikke er omhandlet i denne artikel og i artikel 428am-428ap.
Følgende regler finder anvendelse på den beregning, der er omhandlet i første afsnit:
variationsmargen, som institutter modtager fra deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med positiv dagsværdi, hvis den sikkerhedsstillelse, der er modtaget som variationsmargen, anses for at være et aktiv på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, og hvis institutterne lovligt har ret til og operationelt er i stand til at genanvende denne sikkerhedsstillelse
al variationsmargen, som institutter har stillet over for deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med negativ dagsværdi.
Artikel 428am
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %
Følgende passiver og kapitalposter eller instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 50 %:
modtagne indskud, som opfylder kriterierne for transaktionsrelaterede indskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
passiver og kapitalposter eller instrumenter med en restløbetid på under et år fra
en medlemsstats eller et tredjelands centralregering
en medlemsstats eller et tredjelands regionale eller lokale myndigheder
offentlige enheder i en medlemsstat eller iet tredjeland
multilaterale udviklingsbanker som omhandlet i artikel 117, stk. 2, og internationale organisationer som omhandlet i artikel 118
ikkefinansielle erhvervskunder
andelslånekasser, der er godkendt af en kompetent myndighed, personlige investeringsselskaber og kunder, som er indskudsmæglere, med undtagelse af modtagne indskud, som opfylder kriterierne for transaktionsrelaterede indskud som fastsat i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt.
Artikel 428an
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 90 %
Detailanfordringsindskud, detailindskud med fast opsigelsesfrist på under et år og detailtidsindskud med en restløbetid på under et år, som opfylder de relevante kriterier for andre detailindskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 90 %.
Artikel 428ao
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 95 %
Detailanfordringsindskud, detailindskud med fast opsigelsesfrist på under et år og detailtidsindskud med en restløbetid på under et år, som opfylder de relevante kriterier for stabile detailindskud i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 95 %.
Artikel 428ap
Faktor for tilgængelig stabil finansiering på 100 %
Følgende passiver og kapitalposter og -instrumenter er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 100 %:
instituttets egentlige kernekapitalposter inden de justeringer, der kræves i henhold til artikel 32-35, fradragene i henhold til artikel 36 og anvendelsen af de undtagelser og alternativer, der er fastsat i artikel 48, 49 og 79
instituttets hybride kernekapitalposter inden fradrag af de poster, der er omhandlet i artikel 56, og inden anvendelse af artikel 79 på disse, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den effektive restløbetid til mindre end et år
instituttets supplerende kapitalposter inden de fradrag, der er omhandlet i artikel 66, og inden anvendelsen af artikel 79, og som har en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den effektive restløbetid til mindre end et år
instituttets øvrige kapitalinstrumenter, som har en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv instrumenter med udtrykkelige eller indbyggede optioner, der, hvis de udnyttes, vil reducere den forventede løbetid til mindre end et år
andre sikrede og usikrede lån og passiver med en restløbetid på et år eller mere, herunder tidsindskud, medmindre andet er angivet i artikel 428al-428ao.
KAPITEL 7
Krævet stabil finansiering til forenklet beregning af net stable funding ratio
Afdeling 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 428aq
Forenklet beregning af beløbet for krævet stabil finansiering
Aktiver, som institutter har lånt, herunder i værdipapirfinansieringstransaktioner, og som ikke er balanceført, men som de har egentligt ejerskab over, er omfattet af de faktorer for krævet stabil finansiering, som finder anvendelse i henhold til afdeling 2.
Aktiver, hvor den resterende behæftelsesperiode er mindre end seks måneder, er omfattet af de faktorer for krævet stabil finansiering, der finder anvendelse i henhold til afdeling 2 på samme aktiver, hvis de var ubehæftede.
Følgende aktiver anses for at være ubehæftede:
aktiver i en pulje, som umiddelbart er tilgængelige som sikkerhedsstillelse ved optagelse af yderligere finansiering inden for bevilgede eller, hvis puljen forvaltes af en centralbank, ikkebevilgede, men endnu ikke finansierede kreditrammer, som er tilgængelige for instituttet, herunder aktiver, som et kreditinstitut har placeret hos det centrale institut i et samarbejdsnetværk eller en institutsikringsordning
aktiver, som instituttet har modtaget som sikkerhedsstillelse til begrænsning af kreditrisici i sikrede långivningstransaktioner, sikrede finansieringstransaktioner eller transaktioner vedrørende udveksling af sikkerhedsstillelse, og som instituttet kan afhænde
aktiver, der er tilknyttet en udstedelse af dækkede obligationer som ikkeobligatorisk overdækning af sikkerhedsstillelse.
Med henblik på dette stykkes første afsnit, litra a), skal institutterne antage, at aktiverne i puljen er behæftede i stigende likviditetsorden på grundlag af likviditetsklassifikationen i den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, begyndende med aktiver, som ikke er anerkendt til at indgå i likviditetsbufferen.
I tilfælde af usædvanlige, midlertidige operationer, der gennemføres af ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank med henblik på at opfylde sit mandat i en periode med pres på hele det finansielle marked eller under særlige makroøkonomiske omstændigheder, kan følgende aktiver tildeles en lavere faktor for krævet stabil finansiering:
uanset artikel 428az og artikel 428az, stk. 1, litra a), aktiver, der er behæftet med henblik på de i dette afsnit nævnte operationer
uanset artikel 428aw og artikel 428ay, litra b), beløb, der følger af de i dette afsnit nævnte operationer.
De kompetente myndigheder fastlægger efter aftale med den centralbank, der er modpart i transaktionen, den faktor for krævet stabil finansiering, som finder anvendelse på de aktiver, der er omhandlet i første afsnit, litra a) og b). For behæftede aktiver som omhandlet i første afsnit, litra a), må den faktor for krævet stabil finansiering, som finder anvendelse, ikke være lavere end den faktor for krævet stabil finansiering, der i henhold til afdeling 2 ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede.
Når de kompetente myndigheder anvender en lavere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til andet afsnit, overvåger de nøje indvirkningen af denne lavere faktor på institutters stabile finansieringspositioner og træffer passende tilsynsforanstaltninger, hvis det er nødvendigt.
De kompetente myndigheder indberetter de typer ikkebalanceførte eksponeringer, for hvilke de har fastlagt faktorerne for krævet stabil finansiering, til EBA mindst en gang om året. I denne indberetning forklares den metode, de har anvendt til at fastlægge disse faktorer.
Artikel 428ar
Restløbetid for et aktiv
Afdeling 2
Faktorer for krævet stabil finansiering
Artikel 428as
Faktor for krævet stabil finansiering på 0 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 0 %:
ubehæftede aktiver, der anses for at være likvide aktiver af høj kvalitet på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav i nævnte delegerede retsakt
alle instituttets reserver indestående hos ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank, herunder krævede reserver og overskydende reserver
alle fordringer på ECB, en medlemsstats centralbank eller et tredjelands centralbank med en restløbetid på under seks måneder
aktiver, der anses for at være indbyrdes afhængige med passiver i henhold til artikel 428f.
For datterselskaber med hovedkvarter i et tredjeland, hvor de krævede centralbankreserver er omfattet af en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til kravet vedrørende stabil nettofinansiering fastsat i dette tredjelands nationale ret, anvendes denne højere faktor for krævet stabil finansiering i forbindelse med konsolidering.
Artikel 428at
Faktor for krævet stabil finansiering på 5 %
Artikel 428au
Faktor for krævet stabil finansiering på 10 %
Følgende aktiver og ikkebalanceførte poster er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 10 %:
ubehæftede aktiver, der anses for at være dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt
produkter vedrørende ikkebalanceført handelsfinansiering som omhandlet i bilag I.
Artikel 428av
Faktor for krævet stabil finansiering på 20 %
Ubehæftede aktiver, der anses for at være aktiver på niveau 2A i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt og ubehæftede aktier eller andele i CIU'er i henhold til nævnte delegerede retsakt er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 20 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt.
Artikel 428aw
Faktor for krævet stabil finansiering på 50 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 50 %:
sikrede og usikrede lån med en restløbetid på under et år, og forudsat at de er behæftede i mindre end et år
andre aktiver med en restløbetid på under et år, medmindre andet er angivet i artikel 428as-428av
aktiver, der er behæftet for en restløbetid på mindst seks måneder, men under et år, medmindre disse aktiver ville blive tildelt en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til artikel 428ax, 428ay og 428az, hvis de var ubehæftede, i hvilket tilfælde den højere faktor for krævet stabil finansiering, der ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede, finder anvendelse.
Artikel 428ax
Faktor for krævet stabil finansiering på 55 %
Aktiver, der anses for at være aktiver på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt og aktier eller andele i CIU'er i henhold til nævnte delegerede retsakt er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 55 %, uanset om de opfylder de operationelle krav og kravene til likviditetsbufferens sammensætning som fastsat i nævnte delegerede retsakt, forudsat at de er behæftede i mindre et år.
Artikel 428ay
Faktor for krævet stabil finansiering på 85 %
Følgende aktiver og ikkebalanceførte poster er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 85 %:
aktiver og ikkebalanceførte poster, herunder likvide midler, der er stillet som initialmargen for derivatkontrakter eller som bidrag til en CCP's misligholdelsesfond, medmindre disse aktiver ville blive tildelt en højere faktor for krævet stabil finansiering i henhold til artikel 428az, hvis de var ubehæftede, i hvilket tilfælde den højere faktor for krævet stabil finansiering, der ville finde anvendelse på disse aktiver, hvis de var ubehæftede, finder anvendelse
ubehæftede lån med en restløbetid på et år eller mere, eksklusiv lån til finansielle kunder, hvor forfaldsdatoen ikke er overskredet med mere end 90 dage
produkter vedrørende balanceført handelsfinansiering med en restløbetid på et år eller mere
ubehæftede værdipapirer med en restløbetid på et år eller mere, som ikke er misligholdt i henhold til artikel 178, og som ikke anses for at være likvide aktiver i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
ubehæftede børsnoterede aktier, der ikke anses for at være aktiver på niveau 2B i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt
fysisk handlede råvarer, herunder guld, men eksklusiv råvarederivater.
Artikel 428az
Faktor for krævet stabil finansiering på 100 %
Følgende aktiver er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 100 %:
aktiver, der er behæftet for en restløbetid på et år eller mere
aktiver, bortset fra aktiver omhandlet i artikel 428as-428ay, herunder lån til finansielle kunder med en kontraktlig restløbetid på et år eller mere, misligholdte eksponeringer, poster fratrukket kapitalgrundlag, anlægsaktiver, ikkebørsnoterede aktier, tilbageholdte kapitalinteresser, forsikringsaktiver og misligholdte værdipapirer.
Følgende regler finder anvendelse på den beregning, der er omhandlet i første afsnit:
variationsmargen, som institutter modtager fra deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med positiv dagsværdi, hvis den sikkerhedsstillelse, der er modtaget som variationsmargen, anses for at være et aktiv på niveau 1 i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, eksklusiv dækkede obligationer af særdeles høj kvalitet som angivet i nævnte delegerede retsakt, og hvis institutterne lovligt har ret til og operationelt er i stand til at genanvende denne sikkerhedsstillelse
al variationsmargen, som institutter har stillet over for deres modparter, fratrækkes dagsværdien for en nettinggruppe med negativ dagværdi.
SYVENDE DEL
GEARING
Artikel 429
Beregning af gearingsgraden
Institutterne beregner gearingsgraden på indberetningens referencedato.
Med henblik på stk. 2 er det samlede eksponeringsmål summen af eksponeringsværdierne af:
aktiver, bortset fra derivatkontrakter, der er opført i bilag II, kreditderivater og de positioner, der er omhandlet i artikel 429e, beregnet i henhold til artikel 429b, stk. 1
derivatkontrakter anført i bilag II og kreditderivater, herunder ikkebalanceførte kontrakter og kreditderivater, beregnet i henhold til artikel 429c og 429d
tillæg for modpartskreditrisiko for værdipapirfinansieringstransaktioner, herunder ikkebalanceførte transaktioner, beregnet i henhold til artikel 429e
ikkebalanceførte poster, bortset fra derivatkontrakter, der er opført i bilag II, kreditderivater, værdipapirfinansieringstransaktioner og positioner, der er omhandlet i artikel 429d og 429g, beregnet i henhold til artikel 429f
almindelige køb eller salg, der endnu ikke er afregnet, beregnet i henhold til artikel 429g.
Institutterne behandler transaktioner med lang afviklingstid i overensstemmelse med første afsnit, litra a)-d), alt efter hvad der er relevant.
Institutterne kan reducere de eksponeringsværdier, der er omhandlet i første afsnit, litra a) og d), med det tilsvarende beløb for generelle kreditrisikojusteringer i forbindelse med henholdsvis balanceførte og ikkebalanceførte poster, dog ikke til mindre end 0, hvis kreditrisikojusteringerne har reduceret kernekapitalen.
Uanset stk. 4, litra d), gælder følgende bestemmelser:
en ikkebalanceført post i henhold til stk. 4, litra d), som behandles som et derivat i henhold til de gældende regnskabsregler, er omfattet af den behandling, der er beskrevet i nævnte stykkes litra b)
når en kunde hos et institut, der fungerer som clearingmedlem, indgår en derivattransaktion direkte med en CCP, og instituttet garanterer resultatet af kundens handelseksponeringer mod CCP'en, som følger af denne transaktion, beregner instituttet sin eksponering, som følger af garantien i overensstemmelse med stk. 4, litra b), som om dette institut havde indgået transaktionen direkte med kunden, herunder med hensyn til modtagelse eller stillelse af likvid variationsmargen.
Den behandling, der er beskrevet i første afsnit, litra b), finder også anvendelse på et institut, der fungerer som en kunde på højere niveau, der garanterer resultatet af kundens handelseksponeringer.
Med henblik på dette stykkes første afsnit, litra b), og andet afsnit kan institutterne kun anse en tilknyttet enhed for at være en kunde, hvis denne enhed ikke er omfattet af tilsynsmæssig konsolidering på det niveau, som kravet, jf. artikel 92, stk. 3, litra d), finder anvendelse på.
Medmindre andet udtrykkelig er fastsat i denne del, beregner institutterne det samlede eksponeringsmål efter følgende principper:
fysisk eller finansiel sikkerhedsstillelse, garantier eller kreditrisikoreduktion, som er købt, må ikke anvendes til at reducere det samlede eksponeringsmål
aktiver må ikke nettes med passiver.
Uanset stk. 7, litra b), kan institutterne reducere eksponeringsværdien af et forfinansieringslån eller et overgangslån med den positive saldo på den debitors opsparingskonto, som lånet blev tildelt, og kun medregne det resulterende beløb i det samlede eksponeringsmål, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt:
ydelsen af lånet er betinget af, at der åbnes en opsparingskonto i det institut, der yder lånet, og både lånet og opsparingskontoen reguleres af samme sektorspecifikke lovgivning
saldoen på opsparingskontoen kan ikke hæves, delvist eller helt, af debitor i hele lånets løbetid
instituttet kan betingelsesløst og uigenkaldeligt anvende saldoen på opsparingskontoen til at opfylde enhver fordring med udspring i låneaftalen i tilfælde, der er reguleret af den i litra a) nævnte sektorspecifikke lovgivning, herunder i tilfælde af debitors manglende betaling eller insolvens.
Ved »forfinansierings- eller overgangslån« forstås et lån, der ydes til låntager i en begrænset periode for at slå bro over låntagers finansieringsunderskud, indtil det endelige lån bliver ydet i overensstemmelse med kriterierne i den sektorspecifikke lovgivning, der regulerer sådanne transaktioner.
Artikel 429a
Eksponeringer udelukket fra det samlede eksponeringsmål
Uanset artikel 429, stk. 4, kan et institut udelukke følgende eksponeringer fra sit samlede eksponeringsmål:
beløb fratrukket egentlige kernekapitalposter i henhold til artikel 36, stk. 1, litra d)
aktiver fratrukket i beregningen af kapitalmålet i artikel 429, stk. 3
eksponeringer, der er tildelt en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 113, stk. 6 eller 7
hvis instituttet er et offentligt udviklingskreditinstitut, de eksponeringer, der følger af aktiver, som udgør fordringer på centralregeringer, regionale eller lokale myndigheder eller enheder i den offentlige sektor vedrørende offentlige investeringer, og støttelån
hvis instituttet ikke er et offentligt udviklingskreditinstitut, de dele af eksponeringer, der følger af pass through-støttelån til andre kreditinstitutter
de garanterede dele af eksponeringer, der følger af eksportkreditter, som opfylder begge følgende betingelser:
garantien stilles af en anerkendt udbyder af ufinansieret kreditrisikoafdækning i overensstemmelse med artikel 201 og 202, herunder eksportkreditagenturer eller centralregeringer
en risikovægt på 0 % finder anvendelse på den garanterede del af eksponeringen i henhold til artikel 114, stk. 2 eller 4, eller artikel 116, stk. 4
hvis instituttet er et clearingmedlem af en QCCP, dette instituts handelseksponeringer, såfremt de er clearet med denne QCCP og opfylder betingelserne i artikel 306, stk. 1, litra c)
hvis instituttet er en kunde på højere niveau inden for en kundestruktur med flere niveauer, handelseksponeringerne mod clearingmedlemmet eller mod en enhed, der fungerer som en kunde på højere niveau over for dette institut, såfremt betingelserne i artikel 305, stk. 2, er opfyldt, og såfremt instituttet ikke er forpligtet til at godtgøre kunden for tab, denne måtte pådrage sig i tilfælde af enten clearingmedlemmets eller QCCP'ens misligholdelse
aktiver under forvaltning, som opfylder alle følgende betingelser:
de medregnes på instituttets balance ifølge de nationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, jf. artikel 10 i direktiv 86/635/EØF
de opfylder kriterierne om ophør af indregning i International Financial Reporting Standard (IFRS) 9, som anvendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002
de opfylder kriterierne om ikkekonsolidering i IFRS 10, jf. forordning (EF) nr. 1606/2002, hvis det er relevant
eksponeringer, der opfylder alle følgende betingelser:
de er eksponeringer mod en offentlig enhed
de behandles i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4
de hidrører fra indskud, som instituttet er lovmæssigt forpligtet til at overføre til den offentlige enhed i nr i) med henblik på finansiering af almennyttige investeringer
overskydende sikkerhedsstillelse deponeret hos trepartsagenter, der ikke er blevet udlånt
hvis et institut i henhold til de gældende regnskabsregler medregner den til modparten kontant betalte variationsmargen som et tilgodehavende, tilgodehavendet, forudsat at betingelserne fastsat i artikel 429c, stk. 3, litra a)-e), er opfyldt
de securitiserede eksponeringer fra traditionelle securitiseringer, der opfylder betingelserne for væsentlig risikooverførsel fastsat i artikel 244, stk. 2
hvis instituttet er godkendt i overensstemmelse med artikel 16 og artikel 54, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 909/2014, instituttets eksponeringer på grund af bankmæssige accessoriske tjenesteydelser, der er opført i litra a) i afsnit C i bilaget til nævnte forordning, og som har direkte tilknytning til kerneydelser eller accessoriske tjenesteydelser, som er omhandlet i afsnit A og B i det pågældende bilag
hvis instituttet er udpeget i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b) i forordning (EU) nr. 909/2014, instituttets eksponering på grund af bankmæssige accessoriske tjenesteydelser, der er opført i litra a) i afsnit C i bilaget til nævnte forordning, og som har direkte tilknytning til i de afsnit A og B i det pågældende bilag opførte kerneydelser eller accessoriske tjenesteydelser fra en værdipapircentral, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 16 i nævnte forordning.
Med henblik på første afsnit, litra m), skal institutterne medtage enhver ikkeafhændet eksponering i det samlede eksponeringsmål.
Med henblik på stk. 1, litra d) og e), er et »offentligt udviklingskreditinstitut« et kreditinstitut, der opfylder alle følgende betingelser:
det er etableret af centralregeringen eller en regional eller lokal myndighed i en medlemsstat
dets virksomhed er begrænset til fremme af angivne almene finans-, social- eller økonomipolitiske mål i overensstemmelse med de love og bestemmelser, som finder anvendelse på instituttet, herunder vedtægter, på et ikkekonkurrencebaseret grundlag
dets mål er ikke at maksimere overskud eller markedsandele
med forbehold af Unionens statsstøtteregler er den relevante centralregering eller de relevante regionale eller lokale myndigheder forpligtet til at opretholde kreditinstituttets levedygtighed eller garanterer direkte eller indirekte mindst 90 % af kreditinstituttets kapitalgrundlagskrav, finansieringskrav eller ydede støttelån
det modtager ikke dækkede indskud, jf. artikel 2, stk. 1, nr. 5), i direktiv 2014/49/EU eller national ret om gennemførelse af nævnte direktiv, som kan klassificeres som tidsindskud eller opsparingsindskud fra forbrugere som defineret i artikel 3, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF ( 24 ).
Med henblik på første afsnit, litra b), kan almene samfundsmæssige målsætninger omfatte ydelse af finansiering til erhvervsfremme- eller udviklingsformål til specifikke økonomiske sektorer eller geografiske områder i den pågældende medlemsstat.
►C7 Med henblik på stk. 1, litra d) og e), og med forbehold af Unionens statsstøtteregler og ◄ medlemsstaternes forpligtelser i medfør heraf kan kompetente myndigheder efter anmodning fra et institut behandle en organisatorisk, strukturelt og finansielt uafhængig og selvstændig enhed i det pågældende institut som et offentligt udviklingskreditinstitut, forudsat at enheden opfylder alle betingelserne i første afsnit, og at en sådan behandling ikke påvirker effektiviteten af tilsynet med dette institut. De kompetente myndigheder underretter straks Kommissionen og EBA om en afgørelse om med henblik på dette afsnit at behandle en enhed i et institut som et offentligt udviklingskreditinstitut. Den kompetente myndighed reviderer den pågældende afgørelse en gang om året.
Institutterne kan udelukke de i stk. 1, litra n), anførte eksponeringer, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
instituttets kompetente myndighed har efter høring af den relevante centralbank besluttet og offentligt erklæret, at der er særlige omstændigheder, der berettiger udelukkelsen for at lette gennemførelsen af pengepolitikker
undtagelsen gives for en begrænset periode, der ikke overstiger et år.
instituttets kompetente myndighed har efter høring af den relevante centralbank bestemt, fra hvilken dato de særlige omstændigheder anses for at være indtrådt, og meddelt denne dato offentligt; datoen fastsættes til udgangen af et kvartal.
Eksponeringer, der udelukkes i henhold til stk. 1, litra n), skal opfylde begge følgende betingelser:
de er denomineret i den samme valuta som de indskud, der modtages af instituttet
deres gennemsnitlige løbetid overstiger ikke væsentligt den gennemsnitlige løbetid for de indskud, der modtages af instituttet.
Uanset artikel 92, stk. 1, litra d), skal et institut, når det udelukker de eksponeringer, der er nævnt i stk. 1, litra n), til enhver tid opfylde følgende krav om tilpasset gearingsgrad i hele udelukkelsens varighed:
hvor
aLR |
= |
den tilpassede gearingsgrad |
EMLR |
= |
instituttets samlede eksponeringsmål som beregnet i overensstemmelse med artikel 429, stk. 4, inklusive de udelukkede eksponeringer i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 1, litra n), på datoen for den offentlige erklæring, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 5, litra c), og |
CB |
= |
den samlede daglige gennemsnitlige værdi af instituttets eksponeringer mod dets centralbank, beregnet over den fulde reservekravsperiode for centralbanken umiddelbart inden datoen omhandlet i stk. 5, litra c), som kan udelukkes i overensstemmelse med stk. 1, litra n). |
Artikel 429b
Beregning af eksponeringsværdien af aktiver
Institutterne beregner eksponeringsværdien af aktiver, bortset fra derivatkontrakter, der er opført i bilag II, kreditderivater og de positioner, der er omhandlet i artikel 429e, i overensstemmelse med følgende principper:
ved eksponeringsværdien af aktiver forstås en eksponeringsværdi som omhandlet i artikel 111, stk. 1, første punktum
værdipapirfinansieringstransaktioner må ikke nettes.
En cash pool-ordning, som tilbydes af et institut, er ikke i strid med betingelsen i artikel 429, stk. 7, litra b), såfremt ordningen opfylder begge følgende betingelser:
det institut, der tilbyder cash pool-ordningen, overfører kredit- og debetsaldi for flere individuelle konti af enheder tilhørende en gruppe, der deltager i ordningen, (»oprindelige konti«) til en separat, fælles konto, således at saldoen på de oprindelige konti bliver nul
instituttet udfører de handlinger, der er omhandlet i dette afsnits litra a), dagligt.
Med henblik på dette stykke og stk. 3 forstås ved en cash pool-ordning en ordning, hvorved kredit- og debetsaldi for flere individuelle konti kombineres med henblik på kontant- eller likviditetsstyring.
Uanset stk. 2 i denne artikel er en cash pool-ordning, som ikke opfylder betingelsen fastsat i stk. 2, litra b), men som opfylder betingelsen fastsat i stk. 2, litra a), ikke i strid med betingelsen fastsat i artikel 429, stk. 7, litra b), såfremt ordningen opfylder alle følgende betingelser:
instituttet har en juridisk ret, der kan håndhæves, til til enhver tid at modregne saldiene på de oprindelige konti ved overførsel til en fælles konto
der er ikke manglende løbetidsmatch mellem saldiene på de oprindelige konti
instituttet opkræver eller betaler rente på grundlag af den kombinerede saldo på de oprindelige konti
instituttets kompetente myndighed anser den hyppighed, hvormed saldiene på alle de oprindelige konti overføres, for tilstrækkelig med henblik på kun at medtage cash pool-ordningens kombinerede saldo i det samlede eksponeringsmål.
Uanset stk. 1, litra b), kan institutterne kun beregne eksponeringsværdien for likvide tilgodehavender og likvide forpligtelser i forbindelse med værdipapirfinansieringstransaktioner med samme modpart på nettobasis, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:
transaktionerne har samme eksplicitte, endelige afviklingsdato
retten til at modregne gæld til modparten med tilgodehavende hos modparten er retskraftig som led i det normale forretningsforløb og i tilfælde af misligholdelse, insolvens og konkurs
modparterne har til hensigt at afvikle transaktionerne på nettobasis eller samtidig, eller transaktionerne er omfattet af en afviklingsordning, som funktionelt svarer til afvikling på nettobasis.
Med henblik på stk. 4, litra c), kan institutterne kun anse en afviklingsordning for funktionelt for at svare til afvikling på nettobasis, hvis nettoresultatet af transaktionernes pengestrømme i henhold til den pågældende ordning på afviklingsdatoen svarer til det enkeltstående nettobeløb ved afvikling på nettobasis, og såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
transaktionerne afvikles via det samme afviklingssystem eller afviklingssystemer, som anvender en fælles afviklingsinfrastruktur
afviklingsordningerne støttes af likviditets- eller intradag-kreditfaciliteter, der har til formål at sikre, at afviklingen af transaktionerne sker ved arbejdsdagens slutning
problemer, der måtte opstå som følge af værdipapirdelen af værdipapirfinansieringstransaktioner, påvirker ikke gennemførelsen af afviklingen af likvide tilgodehavender og likvide forpligtelser på nettobasis.
Betingelsen fastsat i første afsnit, litra c), er kun opfyldt, hvis manglende gennemførelse af en værdipapirfinansieringstransaktion i afviklingsordningen kun kan forsinke afviklingen af den tilsvarende likvide del eller kan medføre en forpligtelse over for afviklingsordningen, som støttes af en tilknyttet kreditfacilitet.
Hvis værdipapirdelen af en værdipapirfinansieringstransaktion i afviklingsordningen ikke gennemføres ved afviklingsordningens frist for afvikling, adskiller institutterne denne transaktion og dens tilsvarende likvide del fra nettinggruppen og behandler dem på bruttobasis.
Artikel 429c
Beregning af eksponeringsværdien af derivater
Ved beregning af eksponeringsværdien kan institutterne tage hensyn til virkningen af kontrakter om nyordning (»novation«) og andre aftaler om netting i overensstemmelse med artikel 295. Institutterne må ikke anvende netting på tværs af produkter, men de kan modregne inden for den i artikel 272, nr. 25), litra c), omhandlede produktkategori og inden for kreditderivater omfattet af en aftale om netting på tværs af produkter, jf. artikel 295, litra c).
Institutterne medregner solgte optioner i det samlede eksponeringsmål, også når deres eksponeringsværdi kan fastsættes til nul efter behandlingen omhandlet i artikel 274, stk. 5.
Med henblik på stk. 1 kan institutter, der beregner genanskaffelsesomkostningerne for derivatkontrakter i henhold til artikel 275, kun anerkende sikkerhedsstillelse, der er modtaget kontant fra deres modparter som variationsmargen som omhandlet i artikel 275, hvis variationsmargenen i henhold til de gældende regnskabsregler ikke allerede er medregnet som et fradrag i eksponeringsværdien, og såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
for handler, som ikke er clearet gennem en QCCP, holdes det kontante beløb, som tilgår den modtagende modpart, ikke adskilt
variationsmargenen beregnes og udveksles som minimum dagligt på grundlag af en værdiansættelse til markedsværdi af derivatpositioner
den modtagne variationsmargen er i en valuta, der er anført i derivatkontrakten, den styrende rammeaftale om netting eller bilaget om løbende udveksling af sikkerhedsstillelse (»credit support annex«) til den kvalificerede rammeaftale om netting eller som defineret i en nettingaftale med en QCCP
den modtagne variationsmargen udgør hele det beløb, som er nødvendigt for at nulstille den fra derivatkontrakten hidrørende markedsværdimæssige eksponering under hensyn til de tærskel- og mindstebeløb for overførsler, der finder anvendelse på modparten
derivatkontrakten og variationsmargenen mellem instituttet og modparten i kontrakten er dækket af en enkelt aftale om netting, som instituttet kan behandle som risikoreducerende i overensstemmelse med artikel 295.
Hvis et institut stiller kontant sikkerhed over for en modpart, og denne sikkerhedsstillelse opfylder betingelserne i første afsnit, litra a)-e), anser instituttet denne sikkerhedsstillelse for at være variationsmargenen stillet til modparten og medtager denne i beregningen af genanskaffelsesomkostningerne.
Med henblik på første afsnit, litra b), anses et institut for at opfylde den deri fastsatte betingelse, såfremt variationsmargenen udveksles om morgenen på handelsdagen efter den handelsdag, hvor derivatkontrakten blev fastlagt, såfremt udvekslingen er baseret på kontraktens værdi ved slutningen af den handelsdag, hvor kontrakten blev fastlagt.
Med henblik på første afsnit, litra d), kan institutter, hvis der opstår en margentvist, indregne ikkeanfægtet sikkerhed, der er blevet udvekslet.
Hvis institutterne anvender en af de metoder, der er omhandlet i første afsnit, må de ikke reducere det samlede eksponeringsmål med den modtagne margen.
Artikel 429d
Yderligere bestemmelser om beregning af eksponeringsværdien af solgte kreditderivater
Institutterne beregner den faktiske nominelle værdi af solgte kreditderivater ved at justere den nominelle værdi af disse derivater, så den afspejler den reelle eksponering for de kontrakter, der er gearet eller på anden måde forstærket af transaktionens struktur.
Institutterne kan helt eller delvist reducere eksponeringsværdien beregnet i overensstemmelse med stk. 2 med den faktiske nominelle værdi af købte kreditderivater, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
restløbetiden for det købte kreditderivat er lig med eller større end restløbetiden for det solgte kreditderivat
det købte kreditderivat er ellers omfattet af de samme væsentlige vilkår som det tilsvarende solgte kreditderivat eller mere konservative væsentlige vilkår
det købte kreditderivat er ikke købt af en modpart, som vil eksponere instituttet for en specifik wrong way-risiko som defineret i artikel 291, stk. 1, litra b)
hvis den faktiske nominelle værdi af det solgte kreditderivat reduceres af en negativ ændring i dagsværdien, som er blevet inkluderet i instituttets kernekapital, reduceres den faktiske nominelle værdi af det købte kreditderivat med en positiv ændring i dagsværdien, som er blevet inkluderet i kernekapitalen
det købte kreditderivat indgår ikke i en transaktion, som er blevet clearet af instituttet på vegne af en kunde, eller som er blevet clearet af instituttet i dets rolle som en kunde på højere niveau i en kundestruktur med flere niveauer, og for hvilken den faktiske nominelle værdi, som det tilsvarende solgte kreditderivat vedrører, er udelukket fra det samlede eksponeringsmål i overensstemmelse med artikel 429a, stk. 1, første afsnit, litra g) eller h).
Med henblik på beregning af den potentielle fremtidige eksponering i henhold til artikel 429c, stk. 1, kan institutterne fra nettinggruppen udelade den del af et solgt kreditderivat, som ikke er modregnet i henhold til første afsnit, og for hvilken den faktiske nominelle værdi er medregnet i det samlede eksponeringsmål.
Artikel 429e
Tillæg for modpartskreditrisiko for værdipapirfinansieringstransaktioner
Institutterne beregner tillægget for transaktioner med en modpart, hvor transaktionerne ikke er omfattet af en rammeaftale om netting, som opfylder betingelserne i artikel 206, for transaktionerne enkeltvis efter følgende formel:
hvor
|
= |
tillægget |
i |
= |
indekset for transaktionen |
Ei |
= |
dagsværdien af værdipapirer eller kontanter udlånt til modparten i forbindelse med transaktionen i, og |
Ci |
= |
dagsværdien af værdipapirer eller kontanter modtaget fra modparten i forbindelse med transaktionen i. |
Institutterne kan fastsætte
til nul, hvis Ei er kontanter udlånt til modparten, og det tilknyttede kontante tilgodehavende ikke er omfattet af den nettingbehandling, der er beskrevet i artikel 429b, stk. 4.
Institutterne beregner tillægget for transaktioner med en modpart, hvor transaktionerne er omfattet af en rammeaftale om netting, som opfylder betingelserne i artikel 206, for aftalerne enkeltvis efter følgende formel:
hvor
|
= |
tillægget |
i |
= |
indekset for nettingaftalen |
Ei |
= |
dagsværdien af værdipapirer eller kontanter udlånt til modparten i forbindelse med transaktionerne omfattet af rammeaftalen om netting i, og |
Ci |
= |
dagsværdien af værdipapirer eller kontanter modtaget fra modparten omfattet af rammeaftalen i om netting i. |
Hvis et institut handler som agent mellem to parter i en værdipapirfinansieringstransaktion, herunder en ikkebalanceført værdipapirfinansieringstransaktion, gælder følgende bestemmelser i forbindelse med beregningen af instituttets samlede ksponeringsmål:
hvis instituttet yder en part i værdipapirfinansieringstransaktionen en godtgørelse eller en garanti, som er begrænset til forskellen mellem værdien af værdipapiret eller det kontante beløb, som parten har udlånt, og værdien af den af låntager stillede sikkerhed, medregner instituttet i det samlede eksponeringsmål kun det i overensstemmelse med stk. 2 eller 3 beregnede tillæg
hvis instituttet ikke yder nogen godtgørelse eller garanti til nogen af de deltagende parter, medregnes transaktionen ikke i det samlede eksponeringsmål
hvis instituttet er økonomisk eksponeret mod det underliggende værdipapir eller det kontante beløb i transaktionen ud over den eksponering, som dækkes af tillægget, medregner det i det samlede eksponeringsmål tillige en eksponering svarende til den fulde værdi af værdipapiret eller det kontante beløb
hvis et institut, der handler som agent, yder begge parter i en værdipapirfinansieringstransaktion en godtgørelse eller en garanti, beregner instituttet sit samlede eksponeringsmål i overensstemmelse med litra a), b) og c) særskilt for hver part i transaktionen.
Artikel 429f
Beregning af eksponeringsværdien af ikkebalanceførte poster
Hvis en forpligtelse er knyttet til udvidelsen af en anden forpligtelse, finder artikel 166, stk. 9, anvendelse.
Artikel 429g
Beregning af eksponeringsværdien af almindelige køb og salg, der endnu ikke er afregnet
Institutter kan kun udligne den fulde nominelle værdi af forpligtelser til at betale vedrørende almindelige køb med den fulde nominelle værdi af likvide tilgodehavender vedrørende almindelige salg, der endnu ikke er afregnet, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
både de almindelige salg og køb afregnes på grundlag af levering mod betaling
de finansielle aktiver, der købes og sælges, og som er forbundet med likvide forpligtelser og likvide tilgodehavender, er værdiansat til dagsværdi gennem overskud og tab og optaget i instituttets handelsbeholdning.
DEL SYV A
INDBERETNINGSKRAV
Artikel 430
Indberetning vedrørende tilsynsmæssige krav og regnskabsdata
Institutterne foretager indberetning til deres kompetente myndigheder vedrørende:
kapitalgrundlagskravene, herunder gearingsgraden, som omhandlet i artikel 92 og del 7
kravene i artikel 92a og 92b for institutter, der er underlagt disse krav
store eksponeringer som omhandlet i artikel 394
likviditetskrav som omhandlet i artikel 415
de aggregerede data for hvert af de nationale ejendomsmarkeder som omhandlet i artikel 430a, stk. 1
de krav og den vejledning, der er omhandlet i direktiv 2013/36/EU, der gælder for standardiseret indberetning, bortset fra eventuelle yderligere indberetningskrav i henhold til nævnte direktivs artikel 104, stk. 1, litra j)
niveauet af aktivbehæftelser, herunder en opdeling af aktivbehæftelser efter type, f.eks. genkøbsaftaler, værdipapirudlån, securitiserede eksponeringer eller lån
De institutter, der er undtaget i overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, er ikke omfattet af indberetningskravet vedrørende gearingsgraden i nærværende stykkes første afsnit, litra a), på individuelt niveau.
Ud over indberetningen vedrørende tilsynsmæssige krav, jf. nærværende artikels stk. 1, indberetter institutterne regnskabsdata til deres kompetente myndigheder, hvis de er:
et institut, der er omfattet af artikel 4 i forordning (EF) nr. 1606/2002
et kreditinstitut, som udarbejder sit konsoliderede regnskab i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder i henhold til artikel 5, litra b), i forordning (EF) nr. 1606/2002.
Eventuelle nye indberetningskrav finder tidligst anvendelse seks måneder fra datoen for deres ikrafttræden.
Med henblik på stk. 2 præciserer udkastene til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, hvilke komponenter af gearingsgraden der indberettes ved brug af den daglige eller månedlige slutværdi. Med henblik herpå tager EBA hensyn til begge følgende forhold:
hvor modtagelig en komponent er over for væsentlige midlertidige reduktioner i transaktionvolumener, der kan medføre en underrepræsentation af risikoen for overdreven gearing på indberetningens referencedato
udvikling eller resultater på internationalt plan.
Eventuelle nye indberetningskrav finder tidligst anvendelse seks måneder fra datoen for deres ikrafttræden.
EBA forelægger Kommissionen de i dette stykke omhandlede udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder senest den 28. juni 2021, dog ikke vedrørende følgende:
gearingsgraden, som forelægges senest den 28. juni 2020
forpligtelserne i henhold til artikel 92a og 92b, som forelægges senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA vurderer omkostningerne og fordelene ved de indberetningskrav, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 ( 25 ), i overensstemmelse med dette stykke og forelægger Kommissionen sine resultater senest den 28. juni 2020. Denne vurdering skal især foretages i forhold til små og ikkekomplekse institutter. Med henblik herpå skal rapporten:
inddele institutter i kategorier efter deres størrelse og kompleksitet samt arten af og risikoniveauet for deres aktiviteter
måle de indberetningsomkostninger, der påhviler hver kategori af institutter i den relevante periode for at opfylde indberetningskravene i gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014, under hensyntagen til følgende:
indberetningsomkostningerne måles som forholdet mellem indberetningsomkostningerne og instituttets samlede omkostninger i den relevante periode
indberetningsomkostningerne omfatter alle udgifter, der er forbundet med gennemførelsen og den løbende drift af indberetningssystemerne, herunder udgifter til personale, IT-systemer, juridisk assistance, regnskabsføring, revision og konsulenttjenester
den relevante periode er hver årlig periode, hvor institutterne har afholdt indberetningsomkostninger med henblik på at forberede gennemførelsen af indberetningskravene i gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 og fortsætte den løbende drift af indberetningssystemerne
vurdere, om de indberetningsomkostninger, der påhviler hver kategori af institutter, har stået i forhold til fordelene ved indberetningskravene med henblik på tilsyn
vurdere virkningerne af en reduktion af indberetningskravene på omkostninger og tilsynets effektivitet og
komme med anbefalinger til, hvordan indberetningskravene kan reduceres, i det mindste for små og ikkekomplekse institutter, hvorefter EBA skal tilstræbe en forventet gennemsnitlig omkostningsreduktion på mindst 10 %, men helst en omkostningsreduktion på 20 %. EBA skal navnlig vurdere, om:
de indberetningskrav, der er omhandlet i stk. 1, litra g), kan fraviges for små og ikkekomplekse institutter, hvor aktivbehæftelsen var under en vis tærskel
den indberetningshyppighed, der kræves i henhold til stk. 1, litra a), c) og g), kan reduceres for små og ikkekomplekse institutter.
EBA skal lade denne rapport ledsage af udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i stk. 7.
De kompetente myndigheder hører EBA om, hvorvidt andre institutter end de i stk. 3 og 4 omhandlede bør indberette regnskabsdata på konsolideret niveau i henhold til stk. 3, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
de pågældende institutter foretager ikke allerede indberetning på konsolideret niveau
de pågældende institutter er omfattet af regnskabsregler i henhold til direktiv 86/635/EØF
indberetning af regnskabsdata anses for nødvendig for at få et fyldestgørende billede af risikoprofilen for disse institutters aktiviteter og af de systemiske risici, som de udgør for den finansielle sektor eller realøkonomien, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1093/2010.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere de formater og modeller, som institutterne omhandlet i første afsnit skal anvende til de i dette afsnit anførte formål.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Kompetente myndigheder, afviklingsmyndigheder og udpegede myndigheder skal, i det omfang det er muligt, gøre brug af dataudveksling for at reducere indberetningskravene. Bestemmelserne om udveksling af oplysninger og tavshedspligt som fastsat i afdeling II, kapitel I, afsnit VII, i direktiv 2013/36/EU finder anvendelse.
Artikel 430a
Særlige indberetningsforpligtelser
Institutterne indberetter hvert år følgende aggregerede data til de kompetente myndigheder for hvert af de nationale ejendomsmarkeder, som de er eksponeret over for:
tab i forbindelse med eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt beboelsesejendom som sikkerhed, på op til den laveste værdi af den pantsatte del og 80 % af markedsværdien eller 80 % af belåningsværdien, medmindre andet er fastsat i artikel 124, stk. 4
de samlede tab i forbindelse med eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt beboelsesejendom som sikkerhed, på op til den del af eksponeringen, der betragtes som fuldt ud sikret ved pant i beboelsesejendom i overensstemmelse med artikel 124, stk. 1
eksponeringsværdien af alle udestående eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt beboelsesejendom som sikkerhed, begrænset til den del, der betragtes som fuldt ud sikret ved pant i beboelsesejendom i overensstemmelse med artikel 124, stk. 1
tab i forbindelse med eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt beboelsesejendom som sikkerhed, på op til den laveste værdi af det pantsatte beløb og 50 % af markedsværdien eller 60 % af belåningsværdien, medmindre andet er fastsat i artikel 124, stk. 4
de samlede tab i forbindelse med eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt erhvervsejendom som sikkerhed, på op til den del af eksponeringen, der betragtes som fuldt ud sikret ved pant i erhvervsejendom i overensstemmelse med artikel 124, stk. 1
eksponeringsværdien af alle udestående eksponeringer, for hvilke et institut har anerkendt erhvervsejendom som sikkerhed, begrænset til den del, der betragtes som fuldt ud sikret ved pant i erhvervsejendom i overensstemmelse med artikel 124, stk. 1.
Artikel 430b
Specifikke indberetningskrav vedrørende markedsrisiko
Eventuelle nye indberetningskrav fastsat i sådanne gennemførelsesmæssige tekniske standarder finder tidligst anvendelse seks måneder fra datoen for deres ikrafttræden.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 430c
Gennemførlighedsrapport om det integrerede indberetningssystem
Ved udarbejdelse af gennemførlighedsrapporten inddrager EBA de kompetente myndigheder og de myndigheder, der har ansvar for indskudsgarantiordninger og afvikling, og navnlig ESCB. Rapporten skal tage højde for det tidligere arbejde, der er udført af ESCB vedrørende integreret dataindsamling, og skal baseres på en samlet cost-benefit-analyse, og den skal mindst omfatte:
en oversigt over mængden og omfanget af de aktuelle data, som er blevet indsamlet af de kompetente myndigheder i deres jurisdiktion, samt disses oprindelse og detaljeringsgrad
etablering af et fælles glossar over de data, der skal indsamles, for at øge konvergensen af indberetningskravene for så vidt angår regelmæssige indberetningspligter, og for at undgå overflødige forespørgsler
indførelse af et blandet udvalg, herunder som minimum EBA og ESCB, til udvikling og gennemførelse af det integrerede indberetningssystem
gennemførligheden og en mulig udformning af et centralt dataindsamlingssted for det integrerede indberetningssystem, herunder krav om at sikre en streng fortrolighed af de indsamlede data, stærk autentificering og forvaltning af adgangsrettigheder til systemet og cybersikkerhed, som:
omfatter et centralt dataregister med alle statistiske data, afviklingsdata og tilsynsmæssige data i den nødvendige detaljeringsgrad og indberetningsfrekvens for det enkelte institut, og som opdateres med de nødvendige intervaller
fungerer som et kontaktpunkt for de kompetente myndigheder, hvor de modtager, behandler og samler alle dataforespørgsler, hvor forespørgslerne kan sammenlignes med allerede indsamlede indberettede data, og som giver de kompetente myndigheder hurtig adgang til de oplysninger, der er forespurgt om
giver yderligere støtte til de kompetente myndigheder til fremsendelse af dataforespørgsler til institutterne og registrerer de data, der er anmodet om, i det centrale dataregister
har en koordinerende rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger og data mellem kompetente myndigheder, og
tager højde for de kompetente myndigheders fremgangsmåder og processer og overfører dem til et standardiseret system.
OTTENDE DEL
INSTITUTTERS OPLYSNINGSPLIGT
AFSNIT I
ALMINDELIGE PRINCIPPER
Artikel 431
Oplysningskrav og -politikker
De oplysninger, der skal offentliggøres i henhold til denne del, skal underkastes samme grad af intern verifikation, som gælder for ledelsesberetningen i instituttets finansielle rapport.
Institutterne skal også have politikker med henblik på at bekræfte, at de offentliggjorte oplysninger giver markedsdeltagerne et retvisende billede af deres risikoprofil. Hvis institutterne konstaterer, at de oplysninger, der kræves i henhold til denne del, ikke giver markedsdeltagerne et retvisende billede af deres risikoprofil, skal de offentliggøre oplysninger ud over de oplysninger, der skal offentliggøres i henhold til denne del. Alligevel skal institutterne kun offentliggøre oplysninger, der er væsentlige, og som ikke er institutternes ejendom eller fortrolige i henhold til artikel 432.
Artikel 432
Uvæsentlige eller fortrolige oplysninger og oplysninger, der er institutternes ejendom
Oplysninger betragtes som væsentlige i forbindelse med oplysningspligten, hvis udeladelse eller fejlcitering af disse oplysninger kan ændre eller påvirke en brugers vurdering eller beslutninger, når vedkommende baserer sig på de pågældende oplysninger med henblik på at træffe økonomiske beslutninger.
EBA udsteder i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 retningslinjer for, hvordan institutterne skal anvende væsentlighedsprincippet i forhold til oplysningskravene i afsnit II og III.
Oplysninger betragtes som et instituts ejendom, hvis offentliggørelse af oplysningerne vil underminere instituttets konkurrenceevne. De kan omfatte oplysninger om produkter eller systemer, som ville gøre instituttets investeringer i disse produkter eller systemer mindre værdifulde, hvis konkurrenter fik adgang til oplysningerne.
Oplysninger betragtes som fortrolige, hvis der foreligger forpligtelser over for kunder eller andre modparter, der indebærer et fortrolighedskrav.
EBA udsteder i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010 retningslinjer for, hvordan institutterne skal behandle oplysninger, der er institutternes ejendom, og fortrolige oplysninger i forhold til oplysningskravene i afsnit II og III.
Artikel 433
Offentliggørelseshyppighed og -omfang
Institutterne foretager den offentliggørelse, der kræves i henhold til afsnit II og III, på den måde, der er beskrevet i artikel 433a, 433b og 433c.
Den årlige offentliggørelse finder sted samme dato som offentliggørelsen af institutternes årsregnskab eller så hurtigt som muligt derefter.
Halvårlige eller kvartalsvise offentliggørelser finder sted samme dato som offentliggørelsen af institutternes finansielle rapporter for den tilsvarende periode såfremt relevant eller så hurtigt som muligt derefter.
Enhver forsinkelse mellem datoen for offentliggørelsen af oplysningerne i henhold til denne del og det relevante årsregnskab skal være rimelig og må under ingen omstændigheder overskride den tidsfrist, som de kompetente myndigheder har fastsat i henhold til artikel 106 i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 433a
Store institutters offentliggørelse
Store institutter offentliggør de oplysninger, der er anført nedenfor, med følgende hyppighed:
alle oplysninger omhandlet i denne del årligt
halvårligt oplysningerne omhandlet i:
artikel 437, litra a)
artikel 438, litra e)
artikel 439, litra e)-l)
artikel 440
artikel 442, litra c), e), f) og g)
artikel 444, litra e)
artikel 445
artikel 448, stk. 1, litra a) og b)
artikel 449, litra j)-l)
artikel 451, stk. 1, litra a) og b)
artikel 451a, stk. 3
artikel 452, litra g)
artikel 453, litra f)-j)
artikel 455, litra d), e) og g)
kvartalsvis oplysningerne nævnt i:
artikel 438, litra d) og h)
de væsentlige målekriterier, der er omhandlet i artikel 447
artikel 451a, stk. 2.
Uanset stk. 1 offentliggør store institutter, der ikke er globale systemisk vigtige institutter, og som er ikkebørsnoterede institutter, de oplysninger, der er anført nedenfor, med følgende hyppighed:
alle oplysninger omhandlet i denne del årligt
de væsentlige målekriterier, der er omhandlet i artikel 447, halvårligt.
Artikel 433b
Små og ikkekomplekse institutters offentliggørelse
Små og ikkekomplekse institutter offentliggør de oplysninger, der er anført nedenfor, med følgende hyppighed:
årligt oplysningerne omhandlet i:
artikel 435, stk. 1, litra a), e) og f)
artikel 438, litra d)
artikel 450, stk. 1, litra a)-d) og litra h), i) og j)
halvårligt de væsentlige målekriterier, der er omhandlet i artikel 447.
Artikel 433c
Andre institutters offentliggørelse
De institutter, der ikke er omfattet af artikel 433a eller 433b, offentliggør de oplysninger, der er anført nedenfor, med følgende hyppighed:
alle oplysninger, der kræves i henhold til denne del, årligt
de væsentlige målekriterier, der er omhandlet i artikel 447, halvårligt.
Uanset nærværende artikels stk. 1 offentliggør andre institutter, der ikke er børsnoterede institutter, følgende oplysninger årligt:
artikel 435, stk. 1, litra a), e) og f)
artikel 435, stk. 2, litra a), b) og c)
artikel 437, litra a)
artikel 438, litra c) og d)
de væsentlige målekriterier, der er omhandlet i artikel 447
artikel 450, stk. 1, litra a)-d) og litra h)-k).
Artikel 434
Medier til offentliggørelse
Artikel 434a
Ensartede offentliggørelsesformater
EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at fastlægge ensartede offentliggørelsesformater samt tilhørende anvisninger for, hvordan de oplysninger, der kræves i henhold til afsnit II og III, offentliggøres.
Disse ensartede offentliggørelsesformater skal formidle tilstrækkeligt omfattende og sammenlignelige oplysninger til, at brugerne af disse oplysninger kan vurdere institutternes risikoprofiler og deres overholdelse af kravene i første til syvende del. For at fremme sammenligneligheden af oplysninger søger de gennemførelsesmæssige tekniske standarder at sikre overensstemmelse mellem offentliggørelsesformater og internationale standarder for fremlæggelse af oplysninger.
Ensartede offentliggørelsesformater skal være i tabelform, hvis det er hensigtsmæssigt.
EBA forelægger Kommissionen disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder senest den 28. juni 2020.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
AFSNIT II
TEKNISKE KRITERIER VEDRØRENDE GENNEMSIGTIGHED OG OFFENTLIGGØRELSE
Artikel 435
Offentliggørelse af risikostyringsmålsætninger og -politikker
Institutterne skal offentliggøre deres risikostyringsmålsætninger og -politikker for hver enkelt risikokategori, herunder de risici, der er omhandlet i dette afsnit. Offentliggørelsen skal omfatte:
strategier og procedurer til styring af de pågældende risikokategorier
strukturen i og tilrettelæggelsen af den relevante risikostyringsfunktion, herunder oplysninger om dens kompetence, beføjelser og ansvar ifølge instituttets stiftelsesdokument og vedtægter
omfanget og arten af systemer til risikorapportering og -måling
politikker til risikoafdækning og -reduktion samt strategier og procedurer til overvågning af afdæknings- og reduktionsmekanismernes løbende effektivitet
en erklæring godkendt af ledelsesorganet om, hvorvidt det pågældende instituts risikostyringsordninger er tilstrækkelige, som giver sikkerhed for, at de indførte risikostyringssystemer er tilstrækkelige i forhold til instituttets profil og strategi
en koncis risikoerklæring godkendt af ledelsesorganet med en kortfattet beskrivelse af det pågældende instituts overordnede risikoprofil i tilknytning til dets forretningsstrategi; erklæringen skal indeholde:
nøgletal, der giver eksterne aktører et fuldstændigt billede af instituttets risikostyring, herunder af samspillet mellem instituttets risikoprofil og den risikotolerance, som ledelsesorganet har fastsat
oplysninger om koncerninterne transaktioner og transaktioner med relaterede parter, der kan have væsentlig indvirkning på den konsoliderede koncerns risikoprofil.
Institutterne offentliggør følgende oplysninger vedrørende ledelsessystemer:
antallet af bestyrelsesposter, som indehaves af medlemmer af ledelsesorganet
ansættelsespolitikken for medlemmer af ledelsesorganet og deres viden, faglige kompetence og ekspertise
politikken for mangfoldighed hvad angår udvælgelsen af medlemmer af ledelsesorganet samt eventuelle relevante målsætninger i denne politik og oplysninger om, i hvilket omfang disse målsætninger er blevet opfyldt
hvorvidt instituttet har nedsat et selvstændigt risikoudvalg, og et antallet af møder i risikoudvalget
beskrivelse af informationsstrømmen vedrørende risiko til ledelsesorganet.
Artikel 436
Offentliggørelse af anvendelsesområdet
Institutterne offentliggør følgende oplysninger vedrørende anvendelsesområdet for denne forordning:
navnet på det institut, på hvilket denne forordning finder anvendelse
en afstemning mellem de konsoliderede regnskaber udarbejdet i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler og de konsoliderede regnskaber udarbejdet i overensstemmelse med kravene vedrørende tilsynsmæssig konsolidering omhandlet i første del, afsnit II, afdeling 2 og 3. Denne afstemning skal vise forskellene mellem regnskabsmæssig og tilsynsmæssig konsolidering og de juridiske enheder, der er omfattet af den tilsynsmæssige konsolidering, når den afviger fra den regnskabsmæssige konsolidering; i oversigten over de juridiske enheder, der er omfattet af tilsynsmæssig konsolidering, beskrives den tilsynsmæssige konsolideringsmetode, når den er forskellig fra regnskabskonsolideringsmetoden, om disse enheder er fuldt eller proportionalt konsoliderede, og om interesserne i disse juridiske enheder er fratrukket kapitalgrundlaget
en opdeling af aktiver og passiver i de konsoliderede regnskaber, der er udarbejdet i overensstemmelse med kravene vedrørende tilsynsmæssig konsolidering i medfør af første del, afsnit II, afdeling 2 og 3, opdelt efter risikotype som omhandlet i denne del
en afstemning, som viser de vigtigste årsager til forskelle mellem de regnskabsmæssige værdier i regnskaberne ved tilsynsmæssig konsolidering som defineret i første del, afsnit II, afdeling 2 og 3, og eksponeringsværdien anvendt i tilsynsøjemed; denne afstemning suppleres med kvalitative oplysninger om disse vigtigste årsager til forskelle
for så vidt angår eksponeringer i og uden for handelsbeholdningen, som justeres i overensstemmelse med artikel 34 og artikel 105, en opdeling af beløbene for de elementer, der udgør et instituts forsigtige værdiansættelsesjustering, efter risikotype, og de samlede elementer for positioner i og uden for handelsbeholdningen hver for sig
alle nuværende eller forventede væsentlige, praktiske eller juridiske hindringer for en hurtig overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af fordringer mellem moderselskabet og dets datterselskaber
det samlede beløb, hvormed det faktiske kapitalgrundlag er mindre end krævet i alle datterselskaber, der ikke er omfattet af konsolideringen, samt navnet eller navnene på disse datterselskaber
de omstændigheder, der ligger til grund for anvendelsen af undtagelsen i artikel 7 eller den individuelle konsolideringsmetode omhandlet i artikel 9, såfremt det er relevant.
Artikel 437
Offentliggørelse af kapitalgrundlag
Institutterne offentliggør følgende oplysninger vedrørende deres kapitalgrundlag:
en fuldstændig afstemning mellem egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter, supplerende kapitalposter samt filtre og fradrag, der anvendes på instituttets kapitalgrundlag i henhold til artikel 32-36, 56, 66 og 79, og balancen i instituttets reviderede regnskaber
en beskrivelse af hovedtrækkene ved de egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter, som er udstedt af instituttet
de komplette vilkår og betingelser for alle egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter
en særskilt offentliggørelse af arten og størrelsen af følgende:
hvert filter, der anvendes i henhold til artikel 32-35
poster fratrukket i henhold til artikel 36, 56 og 66
poster, der ikke er fratrukket i henhold til artikel 47, 48, 56, 66 og 79
en beskrivelse af alle begrænsninger, der anvendes ved beregningen af kapitalgrundlaget i henhold til denne forordning, og de instrumenter, filtre og fradrag, som disse begrænsninger finder anvendelse på
en fyldestgørende redegørelse for det grundlag, som kapitalprocenter er beregnet på, såfremt disse kapitalprocenter er beregnet ved anvendelse af kapitalgrundlagselementer fastsat på et andet grundlag end det, der er fastsat i denne forordning.
Artikel 437a
Offentliggørelse af kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver
Institutter, der er omfattet af artikel 92a eller 92b, offentliggør følgende oplysninger om deres kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:
sammensætningen af deres kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver samt deres løbetid og hovedtræk
de nedskrivningsrelevante passivers stilling i kreditorrækkefølgen
den samlede værdi af hver udstedelse af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter omhandlet i artikel 72b og værdien af disse udstedelser, der er medtaget i nedskrivningsrelevante passivposter inden for de grænser, der er anført i artikel 72b, stk. 3 og 4
den samlede værdi af udelukkede passiver omhandlet i artikel 72a, stk. 2.
Artikel 438
Offentliggørelse af kapitalgrundlagskrav og risikovægtede eksponeringsværdier
Institutterne offentliggør følgende oplysninger vedrørende deres overholdelse af denne forordnings artikel 92 og kravene i artikel 73 og i artikel 104, stk. 1, litra a), i direktiv 2013/36/EU:
en oversigt over deres metode til vurdering af, hvorvidt deres interne kapital er tilstrækkelig til at understøtte nuværende og fremtidige aktiviteter
størrelsen af yderligere kapitalgrundlagskrav baseret på den tilsynsmæssige kontrolproces, der er omhandlet i artikel 104, stk. 1, litra a), i direktiv 2013/36/EU, og sammensætningen heraf for så vidt angår egentlige kernekapitalinstrumenter, hybride kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter
efter anmodning fra den relevante kompetente myndighed resultatet af instituttets proces til vurdering af den interne kapital
den samlede risikovægtede eksponeringsværdi og det tilsvarende samlede kapitalgrundlagskrav fastsat i henhold til artikel 92, opdelt efter de forskellige risikokategorier, der er anført i tredje del, og, hvis det er relevant, en forklaring af, hvordan anvendelsen af nedre grænser for kapital og manglende fradrag af poster i kapitalgrundlaget påvirker beregningen af kapitalgrundlaget og de risikovægtede eksponeringsværdier
de balanceførte og ikkebalanceførte eksponeringer, de risikovægtede eksponeringsværdier og tilknyttede forventede tab for hver kategori af specialiseret långivning, der er omhandlet i tabel 1 i artikel 153, stk. 5, og de balanceførte og ikkebalanceførte eksponeringer og risikovægtede eksponeringsværdier for de kategorier af aktieeksponeringer, der er omhandlet i artikel 155, stk. 2
eksponeringsværdien og den risikovægtede eksponeringsværdi for kapitalgrundlagsinstrumenter i et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab eller et forsikringsholdingselskab, som institutterne ikke fradrager i deres kapitalgrundlag i henhold til artikel 49, når de beregner deres kapitalkrav på individuelt, delkonsolideret og konsolideret niveau
det supplerende kapitalgrundlagskrav og det finansielle konglomerats kapitalprocent beregnet i henhold til artikel 6 i direktiv 2002/87/EF og bilag I til nævnte direktiv ved anvendelse af metode 1 eller 2 som omhandlet i nævnte bilag
de variationer i de risikovægtede eksponeringsværdier i den indeværende indberetningsperiode sammenlignet med den umiddelbart forudgående indberetningsperiode, der følger af anvendelsen af interne modeller, herunder en oversigt over de vigtigste faktorer bag disse variationer.
Artikel 439
Offentliggørelse af eksponeringer mod modpartskreditrisiko
Institutterne offentliggør følgende oplysninger om deres eksponering mod modpartskreditrisiko som omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 6:
en redegørelse for den metodologi, der har dannet grundlag for fastsættelse af intern kapital og kreditgrænser i forbindelse med modpartskrediteksponeringer, herunder de metoder, der anvendes til at knytte disse grænser til eksponeringer mod centrale modparter
en redegørelse for politikkerne vedrørende garantier og andre kreditbegrænsende foranstaltninger, f.eks. politikker, der skal sikre, at der stilles sikkerhed og oprettes kreditreserver
en redegørelse for de politikker, der gælder for generel »wrong-way«-risiko og specifik »wrong-way«-risiko som defineret i artikel 291
værdien af sikkerhed, som instituttet skal tilvejebringe, hvis dets kreditrating nedjusteres
værdien af adskilt og ikkeadskilt sikkerhed, der er modtaget og stillet for hver type sikkerhed, yderligere fordelt på sikkerhed anvendt til derivater og værdipapirfinansieringstransaktioner
for derivattransaktioner eksponeringsværdierne før og efter virkningen af kreditrisikoreduktion som fastsat efter de metoder, der er omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 6, afdeling 3-6, uanset hvilken metode der finder anvendelse, og de tilknyttede risikoeksponeringsværdier opdelt efter metode, der finder anvendelse
for værdipapirfinansieringstransaktioner eksponeringsværdierne før og efter virkningen af kreditrisikoreduktion som fastsat efter de metoder, der er omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 4 og 6, uanset hvilken metode der finder anvendelse og de tilknyttede risikoeksponeringsværdier opdelt efter metode, der finder anvendelse
eksponeringsværdierne efter virkningerne af kreditrisikoreduktion og tilknyttede risikoeksponeringer for kapitalkrav for kreditværdijustering særskilt for hver metode som fastsat i tredje del, afsnit VI
eksponeringsværdien mod centrale modparter og de tilknyttede risikoeksponeringer inden for anvendelsesområdet for tredje del, afsnit II, kapitel 6, afdeling 9, særskilt for kvalificerende og ikkekvalificerende centrale modparter og opdelt efter eksponeringstype
de nominelle værdier og dagsværdien af kreditderivattransaktioner; kreditderivattransaktioner opdeles efter produkttype; inden for hver produkttype fordeles kreditderivattransaktioner yderligere på købt og solgt kreditrisikoafdækning
estimeringen af alfa, såfremt instituttet har fået tilladelse af de kompetente myndigheder til at anvende sin egen estimering af alfa i henhold til artikel 284, stk. 9
særskilt de oplysninger, der er omhandlet i artikel 444, litra e), og artikel 452, litra g)
for institutter, der anvender de metoder, som er omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 6, afdeling 4-5, størrelsen af deres balanceførte og ikkebalanceførte derivataktiviteter beregnet i henhold til artikel 273a, stk. 1 eller 2, alt efter hvad der er relevant.
Hvis en medlemsstats centralbank yder likviditetsstøtte i form af swaptransaktioner, der er sikkerhedsstillelse, kan den kompetente myndighed give institutterne dispensation fra kravene i første afsnit, litra d) og e), såfremt den kompetente myndighed finder, at offentliggørelse af de oplysninger, der er omhandlet heri, kan afsløre, at der er ydet likviditetsstøtte. Med henblik herpå fastsætter den kompetente myndighed passende tærskler og objektive kriterier.
Artikel 440
Offentliggørelse af kontracykliske kapitalbuffere
Institutterne offentliggør følgende oplysninger om deres overholdelse af kravet om en kontracyklisk kapitalbuffer som omhandlet i afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU:
den geografiske fordeling af eksponeringsværdierne og de risikovægtede eksponeringsværdier af deres krediteksponeringer, der anvendes som grundlag for beregningen af deres kontracykliske kapitalbuffer
størrelsen af den institutspecifikke kontracykliske kapitalbuffer.
Artikel 441
Offentliggørelse af indikatorer for global systemisk betydning
G-SII'er offentliggør på årsbasis værdierne af de indikatorer, som anvendes til at beregne deres tal i overensstemmelse med den metode til identifikation, der er omhandlet i artikel 131 i direktiv 2013/36/EU.
Artikel 442
Offentliggørelse af eksponeringer mod kreditrisiko og udvandingsrisiko
Institutterne offentliggør følgende oplysninger om deres eksponeringer mod kreditrisiko og udvandingsrisiko:
det anvendelsesområde og de definitioner, som de anvender i regnskabsøjemed for så vidt angår »forfaldne« og »værdiforringede« fordringer, og eventuelle forskelle mellem definitionerne af »forfaldne« og »misligholdte« fordringer i regnskabs- og tilsynsøjemed
en beskrivelse af de anvendte fremgangsmåder og metoder til fastsættelse af specifikke og generelle kreditrisikojusteringer
oplysninger om værdien og kvaliteten af ikkenødlidende og nødlidende eksponeringer og eksponeringer med kreditlempelser for så vidt angår lån, gældsinstrumenter og ikkebalanceførte eksponeringer, herunder deres tilknyttede ændringer i akkumuleret værdiforringelse, hensættelser og negativ dagsværdi som følge af kreditrisiko og værdien af modtaget sikkerhed og modtagne finansielle garantier
en aldersfordelingsanalyse af forfaldne eksponeringer
de regnskabsmæssige bruttoværdier af både misligholdte og ikkemisligholdte eksponeringer, de akkumulerede specifikke og generelle kreditrisikojusteringer, de akkumulerede afskrivninger af disse eksponeringer og de regnskabsmæssige nettoværdier og deres fordeling på geografisk område og industritype og for så vidt angår lån, gældsinstrumenter og ikkebalanceførte eksponeringer
ændringer i bruttoværdien af misligholdte balanceførte og ikkebalanceførte eksponeringer, herunder som minimum oplysninger om primo- og ultimosaldo for disse eksponeringer, bruttoværdien af den del af disse eksponeringer, der måtte være ført tilbage som ikkemisligholdt eller være genstand for afskrivning
fordelingen af lån og gældsinstrumenter efter restløbetid.
Artikel 443
Offentliggørelse af oplysninger om behæftede og ubehæftede aktiver
Institutterne offentliggør oplysninger om deres behæftede og ubehæftede aktiver. Til dette formål anvender institutterne den regnskabsmæssige værdi pr. eksponeringsklasse fordelt på aktivkvalitet og den samlede værdi af den regnskabsmæssige værdi, der er behæftet og ubehæftet. Offentliggørelse af oplysninger om behæftede og ubehæftede aktiver omfatter ikke oplysninger om likviditetsstøtte i en krisesituation ydet af centralbanker.
Artikel 444
Offentliggørelse af oplysninger om anvendelse af standardmetoden
Institutter, der beregner deres risikovægtede eksponeringer i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2, offentliggør følgende oplysninger for hver af de eksponeringsklasser, der er anført i artikel 112:
navnene på de udpegede ECAI'er og eksportkreditagenturer (ECA'er) samt årsagerne til eventuelle ændringer af nævnte udpegninger i indberetningsperioden
eksponeringsklasserne, som de enkelte ECAI'er eller ECA'er anvendes til
en beskrivelse af proceduren for overførsel af kreditvurderinger for udsteder og udstedelse til poster uden for handelsbeholdningen
sammenhængen mellem den eksterne kreditvurdering for hvert af de udpegede ECAI'er eller ECA'er og de risikovægte, der svarer til kreditkvalitetstrinnene i tredje del, afsnit II, kapitel 2, under hensyntagen til, at det ikke er nødvendigt at offentliggøre disse oplysninger, hvis instituttet overholder den standardhenførsel, som EBA har offentliggjort
eksponeringernes værdi og eksponeringernes værdi efter kreditrisikoreduktion i forbindelse med de forskellige kreditkvalitetstrin, som omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 2, efter eksponeringsklasse samt eksponeringer, der fratrækkes kapitalgrundlaget.
Artikel 445
Offentliggørelse af eksponering mod markedsrisiko
Institutter, der beregner deres kapitalgrundlagskrav i henhold til artikel 92, stk. 3, litra b) og c), offentliggør de pågældende krav særskilt for hver risiko, der er omhandlet i nævnte litraer. Endvidere offentliggøres kapitalgrundlagskrav i relation til securitiseringspositioners specifikke renterisiko særskilt.
Artikel 446
Offentliggørelse af oplysninger om operationel risikostyring
Institutterne offentliggør følgende oplysninger om deres operationelle risikostyring:
de metoder til vurdering af kapitalgrundlagskrav i relation til operationel risiko, som finder anvendelse for instituttet
en beskrivelse af metoden i artikel 312, stk. 2, hvis denne anvendes af instituttet, som skal omfatte en redegørelse for de relevante interne og eksterne faktorer, som indgår i instituttets avancerede målemetode
anvendelsesområde og -omfang for de forskellige metoder, der anvendes, i tilfælde af delvis anvendelse.
Artikel 447
Offentliggørelse af væsentlige målekriterier
Institutterne offentliggør følgende væsentlige målekriterier i tabelformat:
sammensætningen af deres kapitalgrundlag og kapitalgrundlagskrav som beregnet i henhold til artikel 92
det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i overensstemmelse med artikel 92, stk. 3
størrelse og sammensætning af det yderligere kapitalgrundlag, som institutterne skal besidde i henhold til artikel 104, stk. 1, litra a), i direktiv 2013/36/EU, hvis det er relevant
det kombinerede bufferkrav, som institutterne skal besidde i henhold til afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU
deres gearingsgrad og det samlede eksponeringsmål som beregnet i henhold til artikel 429
følgende oplysninger vedrørende deres likviditetsdækningsgrad som beregnet i overensstemmelse med den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt:
gennemsnittet eller efter omstændighederne gennemsnittene af deres likviditetsdækningsgrad på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
gennemsnittet eller efter omstændighederne gennemsnittene af de samlede likvide aktiver efter anvendelse af de relevante haircuts, der er medtaget i likviditetsbufferen i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
gennemsnittene af deres udgående pengestrømme, indgående pengestrømme og udgående nettopengestrømme beregnet i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
følgende oplysninger om deres krav vedrørende stabil nettofinansiering som beregnet i henhold til sjette del, afsnit IV:
net stable funding ratio ved udgangen af hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
tilgængelig stabil finansiering ved udgangen af hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
krævet stabil finansiering ved udgangen af hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
deres kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver i procent og disses komponenter, tæller og nævner, som beregnet i henhold til artikel 92a og 92b og fordelt på niveauet for hver afviklingskoncern, hvis det er relevant.
Artikel 448
Offentliggørelse af eksponeringer mod renterisici i positioner, der ikke indgår i handelsbeholdningen
Fra den 28. juni 2021 offentliggør institutterne følgende kvantitative og kvalitative oplysninger om de risici, der opstår som følge af potentielle renteændringer, der påvirker både den økonomiske værdi af et instituts kapitalgrundlag og nettorenteindtægterne fra et instituts ikkehandelsmæssige aktiviteter, jf. artikel 84 og artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU:
ændringerne i den økonomiske værdi af et instituts kapitalgrundlag beregnet under de seks stødscenarier i forbindelse med tilsyn, som er omhandlet i artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU for den indeværende og foregående indberetningsperiode
ændringerne i nettorenteindtægterne beregnet under de to stødscenarier i forbindelse med tilsyn, som er omhandlet i artikel 98, stk. 5, i direktiv 2013/36/EU for den indeværende og foregående indberetningsperiode
en beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, bortset fra de i artikel 98, stk. 5a, litra b) og c), i direktiv 2013/36/EU omhandlede, der anvendes ved beregning af ændringer i den økonomiske værdi af et instituts kapitalgrundlag og nettorenteindtægter, jf. litra a) og b) i dette stykke
en forklaring af betydningen af de risikomål, der offentliggøres i henhold til litra a) og b), og af betydelige variationer i disse risikomål siden referencedatoen for den foregående indberetning
beskrivelsen af, hvordan institutterne definerer, måler, begrænser og kontrollerer renterisikoen i forbindelse med deres aktiviteter uden for handelsbeholdningen med henblik på de kompetente myndigheders tilsyn i henhold til artikel 84 i direktiv 2013/36/EU, herunder:
en beskrivelse af de specifikke risikomål, som institutterne bruger til at evaluere ændringer i den økonomiske værdi af deres kapitalgrundlag og nettorenteindtægter
en beskrivelse af de vigtigste modellerings- og parameterantagelser, der anvendes i institutternes interne målesystemer, og som adskiller sig fra de fælles modellerings- og parameterantagelser, der er omhandlet i artikel 98, stk. 5a, i direktiv 2013/36/EU, i forbindelse med beregningen af ændringer i den økonomiske værdi af et instituts kapitalgrundlag og nettorenteindtægter, herunder rationalet for disse forskelle
en beskrivelse af de scenarier for rentestød, som institutterne anvender til at estimere denne renterisiko
anerkendelsen af virkningen af afdækningen af disse renterisici, herunder interne afdækninger, der opfylder kravene i artikel 106, stk. 3
en oversigt over, hvor ofte renterisikoen evalueres
en beskrivelse af de overordnede risikostyrings- og begrænsningsstrategier for disse risici
gennemsnitlig og længste rentetilpasningsfrist, der er fastsat for indskud med ubestemt løbetid.
Artikel 449
Offentliggørelse af eksponeringer mod securitiseringspositioner
Institutter, der beregner risikovægtede eksponeringer i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 5, eller kapitalgrundlagskrav i henhold til artikel 337 eller 338, offentliggør følgende oplysninger særskilt for aktiviteter i handelsbeholdningen og aktiviteter uden for handelsbeholdningen:
en beskrivelse af deres securitiserings- og resecuritiseringsaktiviteter, herunder deres risikostyrings- og investeringsmål i forbindelse med disse aktiviteter, deres rolle i securitiserings- og resecuritiseringstransaktioner, om de anvender simpel, transparent og standardiseret securitisering (STS) som defineret i artikel 242, nr. 10), og det omfang, hvori de anvender securitiseringstransaktioner til at overføre kreditrisikoen ved de securitiserede eksponeringer til tredjeparter, med, hvis det er relevant, en særskilt beskrivelse af deres risikooverførselspolitik for syntetisk securitisering
den type risici, de er eksponeret mod i deres securitiserings- og resecuritiseringsaktiviteter, efter de relevante securitiseringspositioners rangorden, idet der skelnes mellem STS- og ikke-STS-positioner, og
risiko, som beholdes i egne transaktioner
risiko, der er opstået i forbindelse med transaktioner, der hidrører fra tredjeparter
deres metoder til beregning af de risikovægtede eksponeringer, som de anvender i forbindelse med deres securitiseringsaktiviteter, herunder de typer securitiseringspositioner, hvorpå de enkelte metoder anvendes, og med en skelnen mellem STS- og ikke-STS-positioner
en liste over SSPE'er, der tilhører en af følgende kategorier, med en beskrivelse af typerne af deres eksponeringer mod disse SSPE'er, herunder derivatkontrakter:
SSPE'er, som erhverver eksponeringer, der hidrører fra institutterne
SSPE'er, som er organiseret af institutterne
SSPE'er og andre juridiske enheder, til hvilke institutterne leverer securitiseringsrelaterede tjenester som f.eks. rådgivning, tjenester vedrørende aktiver eller forvaltningstjenester
SSPE'er, der indgår i institutternes tilsynsmæssige konsolidering
en liste over juridiske enheder, som institutterne ifølge deres oplysninger har ydet støtte i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 5
en liste over juridiske enheder, der er tilknyttet institutterne, og som investerer i securitiseringer, der hidrører fra institutterne, eller i securitiseringspositioner, der er udstedt af SSPE'er, som er organiseret af institutterne
et resumé af deres regnskabspolitikker for securitiseringsaktiviteter og, hvis det er relevant, fordelt på securitiserings- og resecuritiseringspositioner
navnene på de ECAI'er, der anvendes i forbindelse med securitiseringer, og de typer af eksponeringer, som de enkelte institutter benyttes til
hvis det er relevant, en beskrivelse af den interne vurderingsmetode som omhandlet i tredje del, afsnit II, kapitel 5, herunder strukturen i den interne vurderingsprocedure og relationen mellem den interne vurdering og den eksterne rating fra det relevante ECAI offentliggjort i henhold til litra h), kontrolmekanismerne til den interne vurderingsprocedure med en redegørelse for uafhængighed, ansvarlighed og gennemgang af den interne vurderingsprocedure, de eksponeringstyper, som den interne vurderingsprocedure anvendes på, og de stressfaktorer, der benyttes til at bestemme forbedringen af kreditkvaliteten
særskilt for positioner i og uden for handelsbeholdningen regnskabsværdien af securitiseringseksponeringer, herunder oplysninger om, hvorvidt institutter har overført en betydelig kreditrisiko, jf. artikel 244 og 245, som institutter handler som eksponeringsleverende eller organiserende institut eller investor for, opdelt i traditionelle og syntetiske securitiseringer og for STS- og ikke-STS-transaktioner og efter typen af securitiseringseksponering
for positioner uden for handelsbeholdningen følgende oplysninger:
det samlede beløb for securitiseringspositioner, såfremt institutterne handler som eksponeringsleverende eller organiserende institut, og de tilknyttede risikovægtede aktiver og kapitalkrav efter tilsynsmæssige metoder, herunder eksponeringer, der fratrækkes kapitalgrundlaget eller risikovægtes med 1 250 %, opdelt i traditionelle og syntetiske securitiseringer og i securitiserings- og resecuritiseringseksponeringer, særskilt for STS- og ikke-STS-positioner, og yderligere opdelt i et meningsfuldt antal risikovægt- eller kapitalkravsintervaller og efter metoder, der anvendes til at beregne kapitalkrav
det samlede beløb for securitiseringspositioner, hvor institutterne handler som investor, og de tilknyttede risikovægtede aktiver og kapitalkrav efter tilsynsmæssige metoder, herunder eksponeringer, der fratrækkes kapitalgrundlaget eller risikovægtes med 1 250 %, opdelt i traditionelle og syntetiske securitiseringer, securitiserings- og resecuritiseringspositioner og STS- og ikke-STS-positioner og yderligere opdelt i et meningsfuldt antal risikovægt- eller kapitalkravsintervaller og efter metoder, der anvendes til at beregne kapitalkrav
for eksponeringer, som er securitiseret af instituttet, omfanget af misligholdte eksponeringer og omfanget af specifikke kreditrisikojusteringer foretaget af instituttet i løbet af den indeværende periode, begge opdelt efter eksponeringstype.
Artikel 449a
Offentliggørelse af miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici (ESG-risici)
Fra den 28. juni 2022 skal store institutter, som har udstedt værdipapirer, der er optaget til handel på et reguleret marked i en medlemsstat, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EU, offentliggøre oplysninger om ESG-risici, herunder fysiske risici og overgangsrisici som defineret i den rapport, der er omhandlet i artikel 98, stk. 8, i direktiv 2013/36/EU.
De i stk. 1 omhandlede oplysninger offentliggøres årligt det første år og halvårligt derefter.
Artikel 450
Offentliggørelse af aflønningspolitik
Institutter offentliggør følgende oplysninger om deres aflønningspolitik og praksis for de kategorier af medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil:
oplysninger om beslutningsprocessen i forbindelse med fastlæggelsen af aflønningspolitikken samt antallet af møder, som afholdes af det hovedorgan, der fører tilsyn med aflønningen i løbet af regnskabsåret, herunder oplysninger om sammensætningen af og mandatet for et eventuelt løn- og vederlagsudvalg og om den eksterne ekspert, som er blevet konsulteret med henblik på fastlæggelsen af aflønningspolitikken, og de relevante berørte parters rolle
oplysninger om sammenhængen mellem medarbejdernes løn og resultater
de vigtigste karakteristika ved aflønningssystemets opbygning, herunder oplysninger om, hvilke kriterier der lægges til grund for resultatmålinger og risikojusteringer, udskydelsespolitik og optjeningskriterier
forholdene mellem fast og variabel aflønning fastsat i henhold til artikel 94, stk. 1, litra g), i direktiv 2013/36/EU.
oplysninger om, hvilke resultatkriterier der lægges til grund for tildeling af rettigheder til aktier, optioner eller variable lønkomponenter
de vigtigste parametre og begrundelser for en eventuel ordning for variable komponenter og andre ikkepekuniære fordele
samlede kvantitative oplysninger om aflønning opdelt efter forretningsområde
samlede kvantitative oplysninger om aflønning opdelt efter den øverste ledelse og de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, med angivelse af følgende:
lønsummen i regnskabsåret, fordelt på fast løn, herunder en beskrivelse af de faste komponenter, og variabel løn og antal modtagere
den variable løns størrelse og form, fordelt på kontant udbetaling, aktier og aktielignende instrumenter og andre typer opdelt i udbetalte og udskudte andele
størrelsen af den udskudte aflønning, der er tildelt for forudgående optjeningsperioder opdelt i den del, der optjenes i regnskabsåret, og den del, der optjenes i efterfølgende år
størrelsen af den udskudte aflønning, der optjenes i regnskabsåret, som udbetales i løbet af regnskabsåret, og som er reduceret gennem resultatjusteringer
tildelingen af garanteret variabel aflønning i løbet af regnskabsåret og antallet af modtagere af disse tildelinger
fratrædelsesgodtgørelser, der er tildelt i forudgående perioder, som er blevet udbetalt i løbet af regnskabsåret
størrelsen af de fratrædelsesgodtgørelser, der er tildelt i løbet af regnskabsåret, opdelt i udbetalte og udskudte andele, antallet af modtagere af sådanne udbetalinger og det højeste beløb, der er udbetalt til en enkelt person
det antal personer, der er blevet aflønnet med 1 mio. EUR eller derover pr. regnskabsår, opdelt i lønintervaller på 500 000 EUR ved lønninger på mellem 1 mio. og 5 mio. EUR og opdelt i lønintervaller på 1 mio. EUR ved lønninger på 5 mio. EUR og derover
efter anmodning fra den relevante medlemsstat eller kompetente myndighed den samlede aflønning af hvert medlem af ledelsesorganet eller den øverste ledelse
oplysning om, hvorvidt instituttet er indrømmet en undtagelse i henhold til artikel 94, stk. 3, i direktiv 2013/36/EU.
Med henblik på nærværende stykkes første afsnit, litra k), angiver institutter, der er indrømmet en sådan undtagelse, om de er indrømmet denne undtagelse på grundlag af artikel 94, stk. 3, litra a) eller b), i direktiv 2013/36/EU. De angiver også, på hvilket af aflønningsprincipperne de anvender undtagelsen eller undtagelserne, det antal medarbejdere, der er genstand for undtagelsen eller undtagelserne, og deres samlede aflønning opdelt i fast og variabel aflønning.
Institutterne skal overholde kravene i denne artikel på en måde, som svarer til deres størrelse, interne organisation og arten, omfanget og kompleksiteten af deres aktiviteter, og som ikke berører Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 ( 26 ).
Artikel 451
Offentliggørelse af gearingsgraden
Institutter, der er omfattet af syvende del, offentliggør følgende oplysninger om deres gearingsgrad som beregnet i overensstemmelse med i artikel 429 og deres styring af risikoen for overdreven gearing:
gearingsgraden og oplysninger om, hvordan institutterne har anvendt artikel 499, stk. 2
en opdeling af det samlede eksponeringsmål omhandlet i artikel 429, stk. 4, samt en afstemning af det samlede eksponeringsmål med de relevante oplysninger, der er oplyst i offentliggjorte regnskaber
hvis det er relevant, størrelsen af eksponeringer beregnet i henhold til artikel 429, stk. 8, og artikel 429a, stk. 1, og den tilpassede gearingsgrad beregnet i overensstemmelse med artikel 429a, stk. 7
en beskrivelse af proceduren for styring af risikoen for overdreven gearing
en beskrivelse af de faktorer, der har haft en indflydelse på gearingsgraden i den periode, som den offentliggjorte gearingsgrad vedrører.
Artikel 451a
Offentliggørelse af likviditetskrav
Institutter offentliggør følgende oplysninger vedrørende deres likviditetsdækningsgrad som beregnet i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt:
gennemsnittet eller efter omstændighederne gennemsnittene af deres likviditetsdækningsgrad på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode
gennemsnittet eller efter omstændighederne gennemsnittene af de samlede likvide aktiver efter anvendelse af de relevante haircuts, der er medtaget i likviditetsbufferen i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode og en beskrivelse af denne likviditetsbuffers sammensætning
gennemsnittene af deres udgående pengestrømme, indgående pengestrømme og udgående nettopengestrømme beregnet i henhold til den i artikel 460, stk. 1, omhandlede delegerede retsakt, på grundlag af observationer ved månedens udgang i den forudgående periode på 12 måneder for hvert kvartal i den pågældende indberetningsperiode og beskrivelsen af deres sammensætning.
Institutter offentliggør følgende oplysninger vedrørende deres net stable funding ratio som beregnet i henhold til sjette del, afsnit IV:
kvartalsvise tal for deres net stable funding ratio beregnet i overensstemmelse med sjette del, afsnit IV, kapitel 2, for hvert kvartal i den relevante indberetningsperiode
en oversigt over størrelsen af den tilgængelige stabile finansiering beregnet i overensstemmelse med sjette del, afsnit IV, kapitel 3
en oversigt over beløbet for krævet stabil finansiering beregnet i overensstemmelse med sjette del, afsnit IV, kapitel 4.
AFSNIT III
KVALIFICERENDE KRAV FOR ANVENDELSE AF SÆRLIGE INSTRUMENTER ELLER METODER
Artikel 452
Offentliggørelse af anvendelsen af IRB-metoden for kreditrisiko
Institutter, der beregner risikovægtede eksponeringsværdier efter IRB-metoden for kreditrisiko, offentliggør følgende oplysninger:
den kompetente myndigheds accept af metoden eller godkendte overgangsbestemmelser
for hver eksponeringsklasse omhandlet i artikel 147 andelen af den samlede eksponeringsværdi af hver eksponeringsklasse, der er omfattet af standardmetoden, jf. tredje del, afsnit II, kapitel 2, eller af IRB-metoden, jf. tredje del, afsnit II, kapitel 3, samt den del af hver eksponeringsklasse, der er omfattet af en roll-out-plan; hvis institutterne har fået tilladelse til at anvende deres egne LGD'er og konverteringsfaktorer til beregning af de risikovægtede eksponeringsværdier, offentliggør de særskilt den andel af den samlede eksponeringsværdi inden for hver eksponeringsklasse, der er omfattet af denne tilladelse.
kontrolmekanismerne for ratingsystemer på de forskellige stadier af modeludvikling, kontrol og ændringer, som skal indeholde oplysninger om:
forholdet mellem risikostyringsfunktionen og den interne revisionsfunktion
gennemgangen af ratingsystemet
proceduren for sikring af uafhængighed for den funktion, der er ansvarlig for gennemgang af modellerne fra de funktioner, der er ansvarlige for udvikling af modellerne
proceduren for sikring af ansvarlighed for de funktioner, der er ansvarlige for udvikling og gennemgang af modellerne
rollen for de funktioner, der er involveret i udvikling, godkendelse og efterfølgende ændring af kreditrisikomodellerne
omfanget af og hovedindholdet i indberetningen vedrørende kreditrisikomodeller
en beskrivelse af den interne ratingproces efter eksponeringsklasse, herunder antallet af centrale modeller, der anvendes for hver portefølje, og en kort redegørelse for de vigtigste forskelle mellem modellerne i samme portefølje, omfattende:
definitioner, metoder og data til estimering og validering af PD, hvilket skal omfatte oplysninger om, hvordan PD estimeres for porteføljer med lav misligholdelsesrisiko, om der er reguleringsmæssige bundgrænser, og faktorerne bag konstaterede forskelle mellem PD og de faktiske misligholdelsesprocenter for mindst de seneste tre perioder
hvis det er relevant, definitioner, metoder og data til estimering og validering af LGD, såsom metoder til at beregne LGD i nedgangsperioder, hvordan LGD estimeres for porteføljer med lav misligholdelsesrisiko, og tidsforløbet mellem misligholdelse og lukning af eksponeringen
hvis det er relevant, definitioner, metoder og data til estimering og validering af konverteringsfaktorer, herunder antagelser, der anvendes ved udledningen af disse variabler
hvis det er relevant, følgende oplysninger vedrørende hver eksponeringsklasse omhandlet i artikel 147:
deres balanceførte bruttoeksponering
deres ikkebalanceførte eksponeringsværdier før den relevante konverteringsfaktor
deres eksponering efter anvendelse af den relevante konverteringsfaktor og kreditrisikoreduktion
alle modeller, parametre eller input, der er relevante for forståelsen af risikovægtningen og de deraf følgende risikoeksponeringsbeløb, som offentliggøres for et tilstrækkeligt antal låntagerklasser (herunder misligholdt) for at muliggøre en meningsfuld differentiering af kreditrisiko
særskilt for de eksponeringsklasser, for hvilke institutterne har fået tilladelse til at anvende egne LGD'er og konverteringsfaktorer til beregning af risikovægtede eksponeringsværdier, og for eksponeringer, for hvilke institutterne ikke anvender sådanne estimater, de værdier, der er nævnt i nr. i)-iv), og som er omfattet af denne tilladelse
institutternes estimerede PD'er i forhold til den faktiske misligholdelsesprocent for hver eksponeringsklasse i en længere periode med særskilt angivelse af PD-intervallet, den tilsvarende eksterne rating, det vægtede og det aritmetiske gennemsnit af PD, antallet af låntagere ved udgangen af det forudgående år og det indeværende år, antallet af låntagere, der har misligholdt, herunder nye låntagere, der har misligholdt, og den årlige gennemsnitlige historiske misligholdelsesprocent.
Med henblik på nærværende artikels litra b) anvender institutterne eksponeringsværdien som defineret i artikel 166.
Artikel 453
Offentliggørelse af anvendelsen af kreditrisikoreduktionsteknikker
Institutter, der anvender kreditrisikoreduktionsteknikker, offentliggør følgende oplysninger:
de centrale elementer i politikker og procedurer for balanceført og ikkebalanceført netting samt en angivelse af, i hvilken udstrækning institutterne benytter sig af balanceført netting
de centrale elementer i politikker og procedurer for evaluering og styring af anerkendt sikkerhedsstillelse
en beskrivelse af hovedkategorierne af sikkerhedsstillelse, som instituttet modtager til reduktion af kreditrisiko
for garantier og kreditderivater, der anvendes som kreditrisikoafdækning, hovedtyperne af garanter og kreditderivatmodparter og deres kreditværdighed, som anvendes til at mindske kapitalkrav, undtagen dem, der anvendes som led i syntetiske securitiseringsstrukturer
oplysninger om markeds- eller kreditrisikokoncentrationer inden for den foretagne kreditrisikoreduktion
for institutter, der beregner risikovægtede eksponeringsværdier efter standardmetoden eller IRB-metoden, den samlede eksponeringsværdi, som ikke er omfattet af anerkendt kreditrisikoafdækning, og den samlede eksponeringsværdi, som er omfattet af anerkendt kreditrisikoafdækning efter anvendelse af volatilitetsjusteringer; de oplysninger, der er omhandlet i dette litra, offentliggøres særskilt for lån og gældsinstrumenter, herunder en oversigt over misligholdte eksponeringer
den tilsvarende konverteringsfaktor og den kreditrisikoreduktion, der er forbundet med eksponeringen, og anvendelsen af kreditrisikoreduktionsteknikker med og uden substitutionsvirkning
for institutter, der beregner risikovægtede eksponeringsværdier efter standardmetoden, den balanceførte og ikkebalanceførte eksponeringsværdi efter eksponeringsklasse før og efter anvendelse af konverteringsfaktorer og eventuel tilknyttet kreditrisikoreduktion
for institutter, der beregner risikovægtede eksponeringsværdier efter standardmetoden, den risikovægtede eksponeringsværdi og forholdet mellem denne risikovægtede eksponeringsværdi og eksponeringsværdien efter anvendelse af den tilsvarende konverteringsfaktor og den kreditrisikoreduktion, der er forbundet med eksponeringen; de oplysninger, der er omhandlet i dette litra, offentliggøres særskilt for hver eksponeringsklasse
for institutter, der beregner risikovægtede eksponeringsværdier efter IRB-metoden, den risikovægtede eksponeringsværdi før og efter indregning af kreditderivaters kreditrisikoreducerende virkning; hvis institutterne har fået tilladelse til at anvende deres egne LGD'er og konverteringsfaktorer til beregning af de risikovægtede eksponeringsværdier, offentliggør de særskilt de oplysninger, der er omhandlet i dette litra, for de eksponeringsklasser, der er omfattet af denne tilladelse.
Artikel 454
Offentliggørelse af anvendelsen af de avancerede målemetoder i forbindelse med operationel risiko
Institutter, der anvender de i artikel 321-324 beskrevne avancerede målemetoder til beregning af deres kapitalgrundlagskrav vedrørende operationel risiko, offentliggør en beskrivelse af deres brug af forsikringer og andre risikooverførselsmekanismer med henblik på at reducere denne risiko.
Artikel 455
Anvendelse af interne modeller for markedsrisiko
Institutter, der beregner deres kapitalkrav i henhold til artikel 363, offentliggør følgende oplysninger:
for hver af de omfattede delporteføljer:
kendetegn for de anvendte modeller
for de interne modeller for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko og for korrelationshandel, såfremt det er relevant: de anvendte metoder og de ved hjælp af en intern model målte risici, herunder en beskrivelse af den fremgangsmåde, instituttet har anvendt til at fastlægge likviditetshorisonter, de metoder, der er anvendt til at foretage en kapitalvurdering, som er i overensstemmelse med den krævede pålidelighedsstandard, og de fremgangsmåder, der er anvendt til validering af modellen
en beskrivelse af den stresstest, der er anvendt på delporteføljen
en beskrivelse af de anvendte metoder til backtesting og validering af nøjagtigheden og pålideligheden af de interne modeller og modelleringsprocesser
omfanget af den kompetente myndigheds godkendelse
redegørelse for omfang og metoder for overholdelse af kravene i artikel 104 og 105
højeste, laveste og gennemsnitlige værdi af følgende:
de daglige value-at-risk-værdier i løbet af indberetningsperioden og ved indberetningsperiodens afslutning
value-at-risk-værdierne i stresssituationer i løbet af indberetningsperioden og ved indberetningsperiodens afslutning
risikotallene for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko og for den specifikke risiko i forbindelse med korrelationshandelsporteføljen i løbet af indberetningsperioden og ved indberetningsperiodens afslutning
elementerne i kapitalgrundlagskravet, jf. artikel 364
den vægtede gennemsnitlige likviditetshorisont for hver delportefølje, der er omfattet af de interne modeller for forøget misligholdelses- og migreringsrisiko og for korrelationshandel
en sammenligning mellem porteføljens daglige value-at-risk-slutværdi og ændringerne i porteføljens slutværdi efter den næstfølgende arbejdsdag sammen med en analyse af eventuelle vigtige overskridelser i indberetningsperioden.
NIENDE DEL
DELEGEREDE RETSAKTER OG GENNEMFØRELSESRETSAKTER
Artikel 456
Delegerede retsakter
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462 vedrørende følgende aspekter:
præcisering af definitionerne i artikel 4, 25, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 og 411 med henblik på at sikre ensartet anvendelse af denne forordning
præcisering af definitionerne i artikel 4, 25, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 og 411med henblik på ved anvendelsen af denne forordning at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne
ændring af listen over eksponeringsklasser i artikel 112 og 147 for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne
det i artikel 123, litra c), artikel 147, stk. 5, litra a), artikel 153, stk. 4, og artikel 162, stk. 4, fastsatte beløb for at tage hensyn til virkningen af inflationen
listen over og klassificeringen af de ikkebalanceførte poster i bilag I og II for at tage hensyn til udviklingen på finansmarkederne
▼M9 —————
Ændringer af kapitalgrundlagskravene i artikel 301-311 i nærværende forordning og artikel 50a-50d i forordning (EU) nr. 648/2012, for at tage højde for udviklingen i eller ændringer af de internationale standarder for eksponeringer mod en central modpart.
præcisering af de vilkår, der er omhandlet i undtagelserne i artikel 400
ændring af kapitalmålet og det samlede eksponeringsmål ved beregning af gearingsgraden, jf. artikel 429, stk. 2, med henblik på at rette eventuelle fejl, der er opdaget på grundlag af den indberetning, der er omhandlet i artikel 430, stk. 1, før gearingsgraden skal offentliggøres af institutter som fastsat i artikel 451, stk. 1, litra a).
ændringer af oplysningskravene i ottende del, afsnit II og III, med henblik på at tage højde for udviklingen i eller ændringer af internationale standarder vedrørende offentliggørelse.
EBA overvåger kapitalgrundlagskravene for kreditværdijusteringsrisiko og aflægger senest den 1. januar 2015 rapport til Kommissionen. Rapporten skal navnlig vurdere:
behandlingen af kreditværdijusteringsrisiko som en separat udgift i forhold til en integreret komponent i markedsrisikorammen
kreditværdijusteringsrisikoens omfang, herunder undtagelsen i artikel 482
afdækning, der kan indregnes
beregning af kapitalkrav i forbindelse med kreditværdijusteringsrisiko.
På grundlag af denne rapport og hvor resultaterne påviser et behov herfor, tillægges Kommissionen endvidere beføjelser til at vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 462 med henblik på at ændre bestemmelserne om disse spørgsmål i artikel 381, Artikel 382, stk. 1-3, og artikel 383-386.
Artikel 457
Tekniske justeringer og korrektioner
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462 for at foretage tekniske justeringer og korrektioner af ikkevæsentlige elementer i følgende bestemmelser for at tage højde for udvikling inden for nye finansielle produkter eller aktiviteter og for at foretage justeringer i overensstemmelse med udviklingen efter vedtagelsen af denne forordning i andre af Unionens lovgivningsmæssige retsakter om finansielle tjenesteydelser og regnskaber, herunder regnskabsstandarder baseret på forordning (EF) nr. 1606/2002:
kapitalgrundlagskravene i relation til kreditrisiko, jf. artikel 111-134 og artikel 143-191
virkningerne af reduktion af kreditrisikoen, jf. artikel 193-241
kapitalgrundlagskravene i relation til securitisering, jf. artikel 242-270a
kapitalgrundlagskravene i relation til modpartsrisiko, jf. artikel 272-311
kapitalgrundlagskravene i relation til operationel risiko, jf. artikel 315-324
kapitalgrundlagskravene i relation til markedsrisiko, jf. artikel 325-377
kapitalgrundlagskravene i relation til afviklingsrisiko, jf. artikel 378 og 379
kapitalgrundlagskravene i relation til kreditværdijusteringsrisiko, jf. artikel 383, 384 og 385
anden del og artikel 430 kun som følge af udviklingen inden for regnskabsstandarder eller regnskabskrav, der tager hensyn til lovgivningsmæssige EU-retsakter
Artikel 458
Makroprudentiel eller systemisk risiko identificeret på medlemsstatsniveau
Underretningen ledsages af følgende dokumenter og omfatter eventuelt relevant kvantitativ eller kvalitativ dokumentation vedrørende:
ændringerne i intensiteten af den makroprudentielle eller systemiske risiko
grundene til, at sådanne ændringer kan udgøre en trussel mod den finansielle stabilitet på nationalt plan eller mod realøkonomien
en redegørelse for, hvorfor myndigheden mener, at de makroprudentielle instrumenter i artikel 124 og 164 i nærværende forordning og artikel 133 og 136 i direktiv 2013/36/EU vil være mindre egnede og effektive til at håndtere disse risici end udkastet til nationale foranstaltninger omhandlet i litra d) i nærværende stykke
et udkast til nationale foranstaltninger for indenlandsk godkendte institutter eller en del af disse institutter med henblik på at begrænse ændringerne i risikointensiteten og vedrørende:
kapitalgrundlagskravet i artikel 92
kravene til store eksponeringer i artikel 392 og artikel 395-403
likviditetskravene, jf. sjette del
risikovægtene til håndtering af aktivbobler inden for beboelsesejendoms- og erhvervsejendomssektoren
offentliggørelseskravene, jf. ottende del
kapitalbevaringsbufferens størrelse, jf. artikel 129 i direktiv 2013/36/EU eller
eksponeringer inden for den finansielle sektor
en forklaring på, hvorfor den i stk. 1 udpegede myndighed anser udkastet til foranstaltninger for at være hensigtsmæssigt, effektivt og rimeligt til at imødegå situationen, og
en vurdering af den sandsynlige positive eller negative indvirkning af udkastet til foranstaltninger på det indre marked på grundlag af oplysninger, som den pågældende medlemsstat har til rådighed.
Inden for en måned fra modtagelsen af underretningen, jf. stk. 2, afgiver ESRB og EBA udtalelse til Rådet, Kommissionen og den pågældende medlemsstat om de spørgsmål, der er omhandlet i litra a)-f) i nævnte stykke.
Under størst muligt hensyn til de i andet afsnit omhandlede udtalelser, og hvis der er solid, stærk og detaljeret dokumentation for, at foranstaltningen vil få negative virkninger på det indre marked, der opvejer fordelene ved den finansielle stabilitet, som resulterer i en reduktion af den makroprudentielle eller systemiske risiko, kan Kommissionen inden for en måned foreslå Rådet en gennemførelsesretsakt med henblik på at afvise udkastet til nationale foranstaltninger.
Hvis der ikke foreligger et kommissionsforslag inden for en måned, kan den pågældende medlemsstat omgående vedtage udkastet til nationale foranstaltninger for en periode på op til to år, eller indtil den makroprudentielle eller systemiske risiko ophører med at eksistere, alt efter hvad der måtte indtræffe først.
Rådet træffer afgørelse om Kommissionens forslag inden for en måned efter modtagelsen af forslaget og angiver en begrundelse for at afvise eller ikke at afvise udkastet til nationale foranstaltninger.
Rådet må kun afvise udkastet til nationale foranstaltninger, hvis det mener, at en eller flere af følgende betingelser ikke er opfyldt:
ændringerne i den makroprudentielle eller systemiske risikos intensitet er af en sådan art, at de udgør en risiko for den finansielle stabilitet på nationalt plan
de makroprudentielle instrumenter i nærværende forordning og direktiv 2013/36/EU er mindre egnede og effektive end udkastet til nationale foranstaltninger til at håndtere den identificerede makroprudentielle eller systemiske risiko
udkastet til nationale foranstaltninger indebærer ikke uforholdsmæssige negative virkninger for det finansielle system eller dele heraf i andre medlemsstater eller i Unionen som helhed, så det derved udgør eller skaber en hindring for det indre markeds funktion, og
problemet vedrører kun én medlemsstat.
Rådets vurdering skal tage hensyn til udtalelsen fra ESRB og EBA og være baseret på den dokumentation, som den i stk. 1 udpegede myndighed har forelagt i overensstemmelse med stk. 2.
Hvis der ikke foreligger en gennemførelsesretsakt vedtaget af Rådet om at afvise udkastet til nationale foranstaltninger inden for en måned fra modtagelsen af Kommissionens forslag, kan den pågældende medlemsstat vedtage foranstaltningerne og anvende dem i en periode på op til to år, eller indtil den makroprudentielle eller systemiske risiko ophører med at eksistere, alt efter hvad der måtte indtræffe først.
Artikel 459
Tilsynsmæssige krav
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462 med henblik på for en periode på et år at pålægge strengere tilsynsmæssige krav for eksponeringer, hvis dette er nødvendigt for at tage højde for ændringer i intensiteten af mikroprudentielle og makroprudentielle risici, der skyldes markedsudviklingen i eller uden for Unionen med indvirkning på alle medlemsstaterne, og hvis instrumenterne i denne forordning og direktiv 2013/36/EU ikke er tilstrækkelige til at imødegå disse risici, særlig efter henstilling eller udtalelse fra ESRB eller EBA, om
kapitalgrundlagskravet i artikel 92
kravene til store eksponeringer i artikel 392 og 395-403
offentliggørelseskravene i artikel 431-455.
Kommissionen, der bistås af ESRB, forelægger mindst en gang om året en rapport for Europa-parlamentet og Rådet om udviklinger på markedet, der kan kræve anvendelse af denne artikel.
Artikel 460
Likviditet
Kommissionen tillægges navnlig beføjelse til at supplere denne forordning ved at vedtage delegerede retsakter, der præciserer de detaljerede likviditetskrav, med henblik på anvendelsen af artikel 8, stk. 3, samt artikel 411-416, 419, 422, 425, 428a, 428f, 428g, 428j-428n, 428p, 428r, 428s, 428w, 428ae, 428ag, 428ah, 428ak og 451a.
Kravene vedrørende likviditetsdækning som omhandlet i artikel 412 indføres i overensstemmelse med følgende indfasning:
60 % af likviditetsdækningskravet i 2015
70 % fra den 1. januar 2016
80 % fra den 1.januar 2017
100 % fra den 1. januar 2018.
Med henblik herpå tager Kommissionen hensyn til de rapporter, der er omhandlet i artikel 509, stk. 1, 2 og 3, og de internationale standarder, som internationale fora har udviklet, og de særlige forhold i Unionen.
Kommissionen vedtager den delegerede retsakt, der er omhandlet i stk. 1, senest den 30. juni 2014. Den træder i kraft senest den 31. december 2014, men finder ikke anvendelse før den 1. januar 2015.
Kommissionen vedtager den i første afsnit omhandlede delegerede retsakt senest den 28. juni 2024.
Artikel 461
Indfasningen af likviditetsdækningskravene
EBA vurderer i sin rapport særlig en udskudt indførelse af en bindende minimumsstandard på 100 % indtil den 1. januar 2019. Rapporten skal tage højde for de i artikel 509, stk. 1, nævnte årsrapporter, relevante markedsdata og henstillingerne fra de kompetente myndigheder.
Kommissionen tager, når den vurderer behovet for udskydelse, hensyn til rapporten og vurderingen i stk. 1.
En delegeret retsakt vedtaget i henhold til denne artikel finder først anvendelse fra den 1. januar 2018 og træder i kraft senest den 30. juni 2017.
Artikel 461a
Alternativ standardmetode vedrørende markedsrisiko
►C7 Med henblik på indberetningskravene i artikel 430b, stk. 1, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 462, med henblik på at ændre denne forordning ved at foretage tekniske justeringer af artikel 325e, 325g-325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap-325at, 325av og 325ax, og specificere ◄ risikovægten for undergruppe nr. 11 i tabel 4 i artikel 325ah og risikovægtene for dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i tredjelande i henhold til artikel 325ah og korrelationen af dækkede obligationer udstedt af kreditinstitutter i tredjelande i henhold til artikel 325aj i forbindelse med den alternative standardmetode omhandlet i tredje del, afsnit IV, kapitel 1a, under hensyntagen til udviklingen i internationale reguleringsmæssige standarder.
Kommissionen vedtager den i stk. 1 omhandlede delegerede retsakt senest den 31. december 2019.
Artikel 462
Udøvelse af de delegerede beføjelser
Artikel 463
Indsigelse mod reguleringsmæssige tekniske standarder
Vedtager Kommissionen i henhold til denne forordning en reguleringsmæssig teknisk standard, der er den samme som det udkast til reguleringsmæssig teknisk standard, som EBA har forelagt, kan Europa-Parlamentet og Rådet gøre indsigelse mod denne reguleringsmæssige tekniske standard i en måned efter meddelelsesdatoen. Fristen forlænges med en måned på foranledning af Europa-Parlamentet eller Rådet. Uanset artikel 13, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1093/2010 kan den frist, inden for hvilken Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod den reguleringsmæssige tekniske standard, hvor det er hensigtsmæssigt, forlænges med yderligere en måned.
Artikel 464
Det Europæiske Bankudvalg
TIENDE DEL
OVERGANGSBESTEMMELSER, RAPPORTER, REVISION OG ÆNDRINGER
AFSNIT I
OVERGANGSBESTEMMELSER
KAPITEL 1
Kapitalgrundlagskrav, urealiserede gevinster og tab opgjort til dagsværdi samt fradrag
Artikel 465
Kapitalgrundlagskrav
Uanset artikel 92, stk. 1, litra a) og b), finder følgende kapitalgrundlagskrav anvendelse i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
en egentlig kernekapitalprocent inden for et interval på 4 til 4,5 %
en kernekapitalprocent inden for et interval på 5,5 til 6 %.
Artikel 466
Førstegangsanvendelse af International Financial Reporting Standards
Uanset artikel 24, stk. 2, yder de kompetente myndigheder institutter, der skal foretage værdiansættelsen af aktiver og ikkebalanceførte poster og fastlæggelsen af kapitalgrundlag i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, jf. forordning (EF) nr. 1606/2002, for første gang en frist på 24 måneder til gennemførelsen af de nødvendige interne processer og tekniske krav.
▼M11 —————
Artikel 468
Midlertidig behandling af urealiserede gevinster og tab opgjort til dagsværdi gennem anden totalindkomst i lyset af covid-19-pandemien
Uanset artikel 35 kan institutterne i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2022 (»perioden med midlertidig behandling«) fratrække et beløb A som fastlagt i overensstemmelse med følgende formel i beregningen af deres egentlige kernekapitalposter:
hvor:
a |
= |
beløbet for urealiserede gevinster og tab akkumuleret siden den 31. december 2019 medregnet som »ændringer i dagsværdien af gældsinstrumenter, der måles til dagsværdi gennem anden totalindkomst« på balancen, svarende til eksponeringer mod centralregeringer eller mod regionale eller lokale myndigheder, jf. nærværende forordnings artikel 115, stk. 2, og mod offentlige enheder, jf. nærværende forordnings artikel 116, stk. 4, bortset fra finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (»bilaget vedrørende IFRS 9«), og |
f |
= |
den faktor, der gælder for hvert indberetningsår i perioden med midlertidig behandling i overensstemmelse med stk. 2. |
Institutterne anvender følgende faktorer f til beregning af beløbet A omhandlet i stk. 1:
1 i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020
0,7 i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021
0,4 i perioden fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022.
Hvis et institut fratrækker et beløb for urealiserede tab fra sin egentlige kernekapital i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, genberegner det alle de krav, der er fastsat i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU, og som beregnes ved at anvende en af følgende poster:
værdien af udskudte skatteaktiver, der er fradraget i egentlige kernekapitalposter i overensstemmelse med artikel 36, stk. 1, litra c), eller som er risikovægtet i overensstemmelse med artikel 48, stk. 4
værdien af de specifikke kreditrisikojusteringer.
Ved genberegningen af det relevante krav tager instituttet ikke hensyn til de virkninger, som nedskrivninger til forventede kredittab vedrørende eksponeringer mod centralregeringer eller mod regionale eller lokale myndigheder, jf. denne forordning artikel 115, stk. 2, og mod offentlige enheder, jf. denne forordnings artikel 116, stk. 4, bortset fra finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, har på disse poster.
Artikel 469
Fradrag i egentlige kernekapitalposter
Uanset artikel 36, stk. 1, gælder følgende i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017:
institutter fratrækker i de egentlige kernekapitalposter den relevante procentdel som anført i artikel 478 af de beløb, der skal fratrækkes i henhold til artikel 36, stk. 1, litra a)-h), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle
institutter anvender de relevante bestemmelser i artikel 472 på restbeløbet for poster, der skal fratrækkes i henhold til artikel 36, stk. 1, litra a)-h), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet, og som skyldes midlertidige forskelle
institutter fratrækker i de egentlige kernekapitalposter den relevante procentdel som anført i artikel 478 af det samlede beløb, der skal fratrækkes i henhold til artikel 36, stk. 1, litra c) og i), efter anvendelse af artikel 470
institutter anvender kravene i artikel 472, stk. 5 eller 11, alt efter det enkelte tilfælde, på det samlede restbeløb for poster, der skal fratrækkes i henhold til artikel 36, stk. 1, litra c) og i), efter anvendelse af artikel 470.
Institutter bestemmer den del af det samlede restbeløb som omhandlet i stk. 1, litra d), der er omfattet af artikel 472, stk. 5, ved at dividere det i nærværende stykkes litra a) omhandlede beløb med det i nærværende stykkes litra b) omhandlede beløb:
udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle, jf. artikel 470, stk. 2, litra a)
summen af de i artikel 470, stk. 2, litra a) og b), omhandlede beløb.
Institutter bestemmer den del af det samlede restbeløb som omhandlet i stk. 1, litra d), der er omfattet af artikel 471, stk. 11, ved at dividere det i nærværende stykkes litra a) omhandlede beløb med det i nærværende stykkes litra b) omhandlede beløb:
direkte og indirekte besiddelser af de i artikel 470, stk. 2, litra b), omhandlede egentlige kernekapitalinstrumenter
summen af de i artikel 470, stk. 2, litra a) og b), omhandlede beløb.
Artikel 469a
Undtagelser fra fradrag i egentlige kernekapitalposter for misligholdte eksponeringer
Uanset artikel 36, stk. 1, litra m), undlader institutter at fratrække det relevante beløb for den utilstrækkelige dækning af misligholdte eksponeringer i de egentlige kernekapitalposter, hvis eksponeringen oprandt før den 26. april 2019.
Hvis vilkårene og betingelserne for en eksponering, som oprandt før den 26. april 2019, ændres af instituttet på en måde, der øger instituttets eksponering over for låntager, betragtes eksponeringen som værende oprandt på den dato, hvor ændringen finder anvendelse, og ophører med at være omfattet af undtagelsen i stk. 1.
Artikel 470
Undtagelser fra fradrag i egentlig kernekapital
Uanset artikel 48, stk. 1, fratrækker institutter i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017 ikke de i nærværende stykkes litra a) og b) omhandlede poster, som tilsammen er lig med eller mindre end 15 % af instituttets relevante egentlige kernekapitalposter:
udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle og tilsammen er lig med eller mindre end 10 % af instituttets relevante egentlige kernekapitalposter
hvis et institut har en væsentlig kapitalandel i en enhed i den finansielle sektor: instituttets direkte og indirekte besiddelser af den pågældende enheds egentlige kernekapitalinstrumenter, der tilsammen er lig med eller mindre end 10 % af de relevante egentlige kernekapitalposter.
Artikel 471
Undtagelser fra fradrag af aktiebeholdninger i forsikringsselskaber fra egentlige kernekapitalposter
Uanset artikel 49, stk. 1, kan institutter i perioden fra den 31. december 2018 til den 31. december 2024 vælge ikke at fradrage aktiebeholdninger i forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber og forsikringsholdingselskaber, hvis følgende betingelser er opfyldt:
betingelserne i artikel 49, stk. 1, litra a) og e)
de kompetente myndigheder finder det godtgjort, at niveauet for risikokontrol og de finansielle analyseprocedurer, som instituttet specifikt har indført for at overvåge investeringen i enheden eller holdingselskabet, er fyldestgørende
instituttets aktiebeholdning i forsikringsselskabet, genforsikringsselskabet eller forsikringsholdingselskabet overstiger ikke 15 % af de egentlige kernekapitalinstrumenter, som forsikringsenheden har udstedt pr. 31. december 2012 og i perioden fra den 1. januar 2013 til den 31. december 2024
det beløb af aktiebeholdningen, som ikke fradrages, overstiger ikke det beløb, der besiddes i de egentlige kernekapitalinstrumenter i forsikringsselskabet, genforsikringsselskabet eller forsikringsholdingselskabet pr. 31. december 2012.
Artikel 472
Poster, der ikke fratrækkes i den egentlige kernekapital
Institutter anvender følgende bestemmelser på restbeløb for tab i det løbende regnskabsår, jf. artikel 36, stk. 1, litra a)
væsentlige tab fratrækkes i kernekapitalposterne
ikkevæsentlige tab fratrækkes ikke.
Institutter anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for besiddelser af egne egentlige kernekapitalinstrumenter, jf. artikel 36, stk. 1, litra f):
direkte besiddelser fratrækkes i kernekapitalposterne
indirekte og syntetiske besiddelser, herunder egentlige kernekapitalinstrumenter, som et institut kan være forpligtet til at købe på grundlag af en eksisterende eller mulig kontraktlig forpligtelse, fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Institutter anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i en enhed i den finansielle sektor, hvis instituttet har besiddelser i krydsejerskab med den pågældende enhed, jf. artikel 36, stk. 1, litra g):
hvis et institut ikke har en væsentlig kapitalandel i den pågældende i den finansielle sektor, behandles dets besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheden efter artikel 36, stk. 1, litra h)
hvis et institut har en væsentlig kapitalandel i den pågældende i den finansielle sektor, behandles dets besiddelser af egentlige kernekapitalinstrumenter i enheden efter artikel 36, stk. 1, litra i).
Institutter anvender følgende bestemmelser på restbeløb for poster omhandlet i artikel 36, stk. 1, litra h):
de beløb, der skal fratrækkes, og som vedrører direkte besiddelser, fratrækkes for den ene halvdels vedkommende i kernekapitalposterne og for den anden halvdels vedkommende i de supplerende kapitalposter
de beløb, der vedrører indirekte og syntetiske besiddelser, fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Institutter anvender følgende bestemmelser på restbeløb for poster omhandlet i artikel 36, stk. 1, litra i):
de beløb, der skal fratrækkes, og som vedrører direkte besiddelser, fratrækkes for den ene halvdels vedkommende i kernekapitalposterne og for den anden halvdels vedkommende i de supplerende kapitalposter
de beløb, der vedrører indirekte og syntetiske besiddelser, fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Artikel 473
Indførelse af ændringer til IAS 19
Det relevante beløb beregnes ved fra beløbet i henhold til litra a) at fratrække beløbet i henhold til litra b):
Institutter fastsætter værdierne af aktiverne i deres ydelsesbaserede pensionskasse eller -ordning i henhold til forordning (EF) nr. 1126/2008 ( 28 ), som ændret ved forordning (EU) nr. 1205/2011 ( 29 ). Institutterne skal derpå i værdierne af disse aktiver fratrække værdien af forpligtelserne under samme kasser eller ordninger, der er fastlagt efter samme regnskabsregler.
Institutter fastsætter værdien af aktiverne i deres ydelsesbaserede pensionskasse eller -ordning efter reglerne i forordning (EF) nr. 1126/2008. Institutterne skal derpå i værdierne af disse aktiver fratrække værdien af forpligtelserne under samme kasser eller ordninger, der er fastlagt efter samme regnskabsregler.
Følgende krav skal opfyldes:
1 i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
0,8 i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
0,6 i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
0,4 i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017
0,2 i perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2018.
Artikel 473a
Indførelse af IFRS 9
Uanset artikel 50 og indtil udgangen af de overgangsperioder, der er fastsat i nærværende artikels stk. 6 og 6a, kan følgende institutter indregne beløbet beregnet i overensstemmelse med nærværende stykke i deres egentlige kernekapital:
institutter, der udarbejder deres regnskaber i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder vedtaget efter proceduren i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002
institutter, der i henhold til nærværende forordnings artikel 24, stk. 2, foretager værdiansættelsen af aktiver og ikkebalanceførte poster samt bestemmelsen af kapitalgrundlaget i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder vedtaget efter proceduren i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002
institutter, der foretager værdiansættelsen af aktiver og ikkebalanceførte poster i overensstemmelse med regnskabsstandarder i henhold til direktiv 86/635/EØF, og som anvender den samme model for forventet kredittab som den, der anvendes i internationale regnskabsstandarder vedtaget efter proceduren i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002.
Beløbet omhandlet i første afsnit beregnes som summen af følgende:
for eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2, et beløb (ABSA) beregnet efter følgende formel:
hvor:
A2,SA |
= |
beløbet beregnet i overensstemmelse med stk. 2 |
A4,SA |
= |
beløbet beregnet i overensstemmelse med stk. 4 på grundlag af beløbene beregnet i overensstemmelse med stk. 3 |
|
= |
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, den 1. januar 2020 |
|
= |
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, den 1. januar 2018 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste |
f1 |
= |
den gældende faktor fastlagt i stk. 6 |
f2 |
= |
den gældende faktor fastlagt i stk. 6a |
t1 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet A2,SA |
t2 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet A4,SA |
t3 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet |
for eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 3, et beløb (ABIRB) beregnet efter følgende formel:
hvor:
A2,IRB |
= |
beløbet beregnet i overensstemmelse med stk. 2, som justeret i overensstemmelse med stk. 5, litra a) |
A4,IRB |
= |
beløbet beregnet i overensstemmelse med stk. 4 på grundlag af beløbene beregnet i overensstemmelse med stk. 3, som justeret i overensstemmelse med stk. 5, litra b) og c) |
|
= |
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, med fradrag af summen af de dermed forbundne forventede tab for de samme eksponeringer beregnet i overensstemmelse med denne forordnings artikel 158, stk. 5, 6 og 10, den 1. januar 2020. Såfremt beregningen resulterer i et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af |
|
= |
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, den 1. januar 2018 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste, med fradrag af summen af de dermed forbundne forventede tab for de samme eksponeringer beregnet i overensstemmelse med denne forordnings artikel 158, stk. 5, 6 og 10. Såfremt beregningen resulterer i et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af |
f1 |
= |
den gældende faktor fastlagt i stk. 6 |
f2 |
= |
den gældende faktor fastlagt i stk. 6a |
t1 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet A2,IRB |
t2 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet A4,IRB |
t3 |
= |
stigningen i den egentlige kernekapital, der skyldes skattemæssige fradrag af beløbet |
Institutter beregner de i stk. 1, andet afsnit, litra a) og b), omhandlede beløb A2,SA og A2,IRB som det største af beløbene omhandlet i henholdsvis litra a) og b) i nærværende stykke særskilt for deres eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2, og for deres eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 3:
nul
værdien beregnet i overensstemmelse med nr. i) fratrukket det beløb, der er beregnet i overensstemmelse med nr. ii):
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i IFRS 9 som fastsat i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 (»bilaget vedrørende IFRS 9«) og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, pr. 1. januar 2018 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang
det samlede beløb for tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver, der er klassificeret som lån og tilgodehavender, hold-til-udløb-investeringer og finansielle aktiver disponible for salg, som defineret i afsnit 9 i IAS 39, med undtagelse af egenkapitalinstrumenter og andele eller aktier i kollektive investeringsordninger, beregnet i overensstemmelse med afsnit 63, 64, 65, 67, 68 og 70 i IAS 39 som fastsat i bilaget til forordning (EF) nr. 1126/2008 pr. 31. december 2017 eller dagen før den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang.
Institutter beregner det beløb, hvormed beløbet omhandlet i litra a) overstiger beløbet omhandlet i litra b) særskilt for deres eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2, og for deres eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 3:
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, på indberetningsdatoen, og, hvis denne forordnings artikel 468 finder anvendelse, med undtagelse af forventede kredittab beregnet til eksponeringer opgjort til dagsværdi gennem anden totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2 A i bilaget vedrørende IFRS 9
summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, og, hvis denne forordnings artikel 468 finder anvendelse, med undtagelse af forventede kredittab beregnet til eksponeringer opgjort til dagsværdi gennem anden totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2 A i bilaget vedrørende IFRS 9 den 1. januar 2020 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste.
For eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 3, hvor det beløb, som er fastsat i henhold til stk. 3, litra a), efter anvendelse af stk. 5, litra b), overstiger beløb for disse eksponeringer, som er fastsat i stk. 3, litra b), efter anvendelse af stk. 5, litra c), sætter institutter A4,IRB lig forskellen mellem disse beløb, ellers sætter de A4,IRB til nul.
For eksponeringer, der er underlagt risikovægtning i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 3, anvender institutter stk. 2-4 således:
til beregning af A2,IRB skal institutter reducere hvert af de beløb, der beregnes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2, litra b), nr. i) og ii), med den samlede værdi af de forventede tab beregnet i overensstemmelse med artikel 158, stk. 5, 6 og 10, pr. 31. december 2017 eller dagen før den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang. Såfremt beregningen af beløbet omhandlet i nærværende artikels stk. 2, litra b), nr. i), fører til et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af dette beløb til nul. Såfremt beregningen af beløbet omhandlet i nærværende artikels stk. 2, litra b), nr. ii) fører til et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af dette beløb til nul.
Institutter erstatter det beløb, der er beregnet i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3, litra a), med summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivninger til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9, og, hvor denne forordnings artikel 468 finder anvendelse, med undtagelse af forventede kredittab beregnet for eksponeringer opgjort til dagsværdi via anden totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2 A i bilaget vedrørende IFRS 9, med fradrag af summen af de dermed forbundne forventede tab for de samme eksponeringer beregnet i overensstemmelse med denne forordnings artikel 158, stk. 5, 6 og 10, pr. indberetningsdatoen. Såfremt beregningen resulterer i et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af beløbet omhandlet i nærværende artikels stk. 3, litra a), til nul
Institutter erstatter det beløb, der er beregnet i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3, litra b), med summen af de forventede kredittab over 12 måneder beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i bilaget vedrørende IFRS 9 og størrelsen af den nedskrivning til forventede kredittab i løbetiden, der er beregnet i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i bilaget vedrørende IFRS 9, med undtagelse af nedskrivninger til forventede kredittab i løbetiden for finansielle aktiver, der er værdiforringede som defineret i appendiks A til bilaget vedrørende IFRS 9 og, hvor denne forordnings artikel 468 finder anvendelse, med undtagelse af forventede kredittab beregnet for eksponeringer opgjort til dagsværdi via anden totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2 A i bilaget vedrørende IFRS 9, den 1. januar 2020 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste, med fradrag af summen af de dermed forbundne forventede tab for de samme eksponeringer beregnet i overensstemmelse med denne forordnings artikel 158, stk. 5, 6 og 10, den 1. januar 2020 eller den dato, hvor IFRS 9 anvendes første gang, alt efter hvilken af disse datoer der er den seneste. Såfremt beregningen resulterer i et negativt tal, fastsætter instituttet værdien af beløbet omhandlet i nærværende artikels stk. 3, litra b), til nul.
Institutter anvender følgende faktorer f1 til beregning af de beløb ABSA og ABIRB, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, litra a) henholdsvis b):
0,7 i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020
0,5 i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021
0,25 i perioden fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022
0 i perioden fra den 1. januar 2023 til den 31. december 2024.
Institutter, hvis regnskabsår begynder efter den 1. januar 2020, men inden den 1. januar 2021, skal tilpasse datoerne i første afsnit, litra a)-d), så de svarer til deres regnskabsår, indberette de justerede datoer til deres kompetente myndighed og offentliggøre dem.
Institutter, der begynder at anvende regnskabsstandarder som omhandlet i stk. 1 den 1. januar 2021 eller derefter, skal anvende de relevante faktorer i overensstemmelse med første afsnit, litra b)-d), så de starter med den faktor, der svarer til året for den første anvendelse af disse regnskabsstandarder.
Institutter anvender følgende faktorer f2 til beregning af de beløb ABSA og ABIRB, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, litra a) henholdsvis b):
1 i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020
1 i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021
0,75 i perioden fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022
0,5 i perioden fra den 1. januar 2023 til den 31. december 2023
0,25 i perioden fra den 1. januar 2024 til den 31. december 2024.
Institutter, hvis regnskabsår begynder efter den 1. januar 2020, men inden den 1. januar 2021, skal tilpasse datoerne i første afsnit, litra a)-e), så de svarer til deres regnskabsår, indberette de justerede datoer til deres kompetente myndighed og offentliggøre dem.
Institutter, der begynder at anvende regnskabsstandarder som omhandlet i stk. 1 den 1. januar 2021 eller derefter, skal anvende de relevante faktorer i overensstemmelse med første afsnit, litra b)-e), så de starter med den faktor, der svarer til året for den første anvendelse af disse regnskabsstandarder.
Hvis et institut i sin egentlige kernekapital indregner et beløb i henhold til nærværende artikels stk. 1, genberegner det alle krav i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU, som anvender en af følgende poster, ved ikke at tage hensyn til den indvirkning, som de nedskrivninger til forventede kredittab, det har indregnet i sin egentlige kernekapital, har på disse poster:
værdien af udskudte skatteaktiver, der fradrages i den egentlige kernekapital i henhold til artikel 36, stk. 1, litra c), eller risikovægtes i henhold til artikel 48, stk. 4
eksponeringsværdien som beregnet i henhold til artikel 111, stk. 1, hvorved de specifikke kreditrisikojusteringer, som eksponeringsværdien nedsættes med, multipliceres med følgende justeringsfaktor (sf):
hvor:
ABSA = beløb beregnet i henhold til stk. 1, andet afsnit, litra a)
RASA = den samlede værdi af de specifikke kreditrisikojusteringer
værdien af supplerende kapitalposter beregnet i overensstemmelse med artikel 62, litra d).
Institutterne må kun én gang vælge, om de vil anvende beregningen i stk. 7, litra b), eller beregningen i nærværende stykkes første afsnit. Institutterne offentliggør deres beslutning.
Et institut, der har besluttet at anvende overgangsordningerne fastsat i nærværende artikel, kan beslutte ikke at anvende stk. 4 og underretter i så fald den kompetente myndighed om sin beslutning senest den 1. februar 2018. I så fald skal instituttet sætte beløbene A4,SA, A4,IRB, ,
, t2 og t3 omhandlet i stk. 1 til nul. Har et institut modtaget forudgående tilladelse fra den kompetente myndighed, kan det omgøre sin beslutning i overgangsperioden. Institutter skal offentliggøre enhver beslutning, der træffes i overensstemmelse med nærværende afsnit.
Et institut, der har besluttet at anvende overgangsordningerne fastsat i nærværende artikel, kan beslutte ikke at anvende stk. 2 og underretter i så fald straks den kompetente myndighed om sin beslutning. I så fald skal instituttet sætte beløbet A2,SA, A2,IRB og t1 omhandlet i stk. 1 til nul. Et institut kan omgøre sin beslutning i overgangsperioden, forudsat at det har modtaget forudgående tilladelse fra den kompetente myndighed.
De kompetente myndigheder underretter mindst én gang om året EBA om, hvordan de institutter, der er omfattet af deres tilsyn, anvender denne artikel.
Artikel 474
Fradrag i hybride kernekapitalposter
Uanset artikel 53 gælder følgende i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017:
institutterne fratrækker i de hybride kernekapitalposter den relevante procentdel som anført i artikel 478 af de beløb, der skal fratrækkes i henhold til artikel 56
institutterne anvender de i artikel 475 fastsatte krav på restbeløbene for de poster, der skal fratrækkes i henhold til artikel 56.
Artikel 475
Poster, der ikke fratrækkes i hybrid kernekapital
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 56, litra a):
direkte besiddelser af egne hybride kernekapitalinstrumenter fratrækkes til den bogførte værdi i kernekapitalposterne
indirekte og syntetiske besiddelser af egne hybride kernekapitalinstrumenter, herunder egne hybride kernekapitalinstrumenter, som et institut kan være forpligtet til at købe på grundlag af en eksisterende eller mulig kontraktlig forpligtelse, fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 56, litra b):
hvis et institut ikke har en væsentlig investering i en enhed i den finansielle sektor, med hvilken det har besiddelser i krydsejerskab, behandles dets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af disse hybride kernekapitalinstrumenter i den pågældende enhed efter artikel 56, litra c)
hvis instituttet har en væsentlig investering i en enhed i den finansielle sektor, med hvilken det har besiddelser i krydsejerskab, behandles dets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af disse hybride kernekapitalinstrumenter i enheden efter artikel 56, litra d).
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 56, litra c) og d):
det beløb, der vedrører direkte besiddelser, og som skal fratrækkes i henhold til artikel 56, litra c) og d), fratrækkes for den ene halvdels vedkommende i kernekapitalposterne og for den anden halvdels vedkommende i de supplerende kapitalposter
det beløb, der vedrører indirekte og syntetiske besiddelser, og som skal fratrækkes i henhold til artikel 56, litra c) og d), fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Artikel 476
Fradrag i supplerende kapitalposter
Uanset artikel 66 gælder følgende i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017:
institutterne fratrækker den i artikel 478 fastsatte relevante procentdel i de beløb, der skal fratrækkes i henhold til artikel 66
institutterne anvender de i artikel 477 fastsatte krav på de restbeløb, der skal fratrækkes i henhold til artikel 66.
Artikel 477
Fradrag i supplerende kapitalposter
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 66, litra a):
direkte besiddelser af egne supplerende kernekapitalinstrumenter fratrækkes til den bogførte værdi i de supplerende kapitalposter
indirekte og syntetiske besiddelser af egne supplerende kapitalinstrumenter, herunder egne supplerende kapitalinstrumenter, som et institut kan være forpligtet til at købe på grundlag af en eksisterende eller mulig kontraktlig forpligtelse, fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 66, litra b):
hvis et institut ikke har en væsentlig investering i en enhed i den finansielle sektor, med hvilken det har besiddelser i krydsejerskab, behandles dets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i den pågældende enhed efter artikel 66, litra c)
hvis instituttet har en væsentlig investering i en enhed i den finansielle sektor, med hvilken det har besiddelser i krydsejerskab, behandles dets direkte, indirekte og syntetiske besiddelser af supplerende kapitalinstrumenter i den pågældende enhed i den finansielle sektor efter artikel 66, litra d).
Institutterne anvender følgende bestemmelser på restbeløbet for poster omhandlet i artikel 66, litra c) og d):
det beløb, der vedrører direkte besiddelser, og som skal fratrækkes i henhold til artikel 66, litra c) og d), fratrækkes for den ene halvdels vedkommende i kernekapitalposterne og for den anden halvdels vedkommende i de supplerende kapitalposter
det beløb, der vedrører indirekte og syntetiske besiddelser, og som skal fratrækkes i henhold til artikel 66, litra c) og d), fratrækkes ikke og risikovægtes i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, og er i givet fald omfattet af kravene i tredje del, afsnit IV.
Artikel 477a
Fradrag i nedskrivningsrelevante passivposter
Uanset artikel 72e, stk. 4, og indtil den 31. december 2024 kan afviklingsmyndigheden for et moderinstitut efter behørig hensyntagen til udtalelsen fra afviklingsmyndighederne eller de relevante tredjelandsmyndigheder for eventuelle berørte datterselskaber tillade, at den tilpassede værdi mi beregnes ved hjælp af følgende definition af ri, og wi:
ri |
= |
det samlede risikobaserede kapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kapitalgrundlag i henhold til denne forordning |
wi |
= |
det samlede ikkerisikobaserede kernekapitalkrav, der finder anvendelse på datterselskabet i det tredjeland, hvor det har sit hovedkontor, for så vidt dette krav opfyldes med instrumenter, der ville blive betragtet som kernekapital i henhold til denne forordning. |
Afviklingsmyndigheden kan give den i stk. 1 omhandlede tilladelse, hvis datterselskabet er etableret i et tredjeland, der endnu ikke har en gældende lokal afviklingsordning, og hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:
der er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for øjeblikkelig overførsel af aktiver fra datterselskabet til moderinstituttet
den relevante tredjelandsmyndighed for datterselskabet har afgivet en udtalelse til moderinstituttets afviklingsmyndighed om, at aktiver svarende til det beløb, som datterselskabet skal fradrage i henhold til artikel 72e, stk. 4, andet afsnit, kan overføres fra datterselskabet til moderinstituttet.
Artikel 478
Procenter for fradrag i egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter
Den relevante procentdel med henblik på anvendelsen af artikel 468, stk. 4, artikel 469, stk. 1, litra a) og c), artikel 474, litra a), og artikel 476, litra a), skal ligge inden for følgende intervaller:
20 til 100 % i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
40 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
60 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
80 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017.
Uanset stk. 1 skal den relevante procentdel for så vidt angår de i artikel 36, stk.1, litra c), omhandlede poster, der fandtes før den 1. januar 2014, med henblik på anvendelsen af artikel 469, stk. 1, litra c), ligge inden for følgende intervaller:
0 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2014
10 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
20 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
30 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017
40 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2018
50 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2019 til den 31. december 2019
60 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020
70 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021
80 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022
90 til 100 % i perioden fra den 1. januar 2023 til den 31. december 2023.
De kompetente myndigheder fastsætter og offentliggør en relevant procentdel inden for de i stk. 1 og 2 omhandlede intervaller for hvert af følgende fradrag:
de individuelle fradrag, der kræves i medfør af artikel 36, stk. 1), litra a)-h), undtagen udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle
det samlede beløb for udskudte skatteaktiver, som afhænger af fremtidig rentabilitet og skyldes midlertidige forskelle, samt de i artikel 36, stk. 1, litra i), nævnte poster, som skal fratrækkes i medfør af artikel 48
alle fradrag, der kræves i medfør af artikel 56, litra b)-d)
alle fradrag, der kræves i medfør af artikel 66, litra b)-d).
Artikel 479
Indregning af instrumenter og poster, der ikke kvalificerer som minoritetsinteresser, i den konsoliderede egentlige kernekapital
Uanset anden del, afsnit II, fastlægges indregning i det konsoliderede kapitalgrundlag af poster, der ville kvalificere som konsoliderede reserver på grundlag af nationale gennemførelsesforanstaltninger til artikel 65 i direktiv 2006/48/EF, men som af en eller flere af nedennævnte årsager ikke kvalificerer som konsolideret egentlig kernekapital, i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017 af de kompetente myndigheder i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2 og 3:
instrumentet kvalificerer ikke som et egentligt kernekapitalinstrument, og overført resultat og overkurs ved emission i forbindelse hermed kvalificerer følgelig ikke som konsoliderede egentlige kernekapitalposter
posterne kvalificerer ikke som følge af anvendelsen af artikel 76, stk. 2
posterne kvalificerer ikke fordi datterselskabet er ikke et institut eller en enhed, der af gældende national lovgivning er omfattet af kravene i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU
posterne kvalificerer ikke fordi datterselskabet indgår ikke fuldt ud i konsolideringen, jf. første del, afsnit II, kapitel 2.
Den relevante procentdel med henblik på anvendelsen af stk. 2 skal ligge inden for følgende intervaller:
0 til 80 % i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
0 til 60 % i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
0 til 40 % i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
0 til 20 % i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017.
Artikel 480
Indregning af minoritetsinteresser og kvalificeret hybrid kernekapital og supplerende kapital i det konsoliderede kapitalgrundlag
Den relevante faktor med henblik på anvendelsen af stk. 1 skal ligge inden for følgende intervaller:
0,2-1 i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
0,4-1 i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
0,6-1 i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016 og
0,8-1 i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017.
Artikel 481
Supplerende filtre og fradrag
Den relevante procentdel med henblik på anvendelsen af stk. 1 skal ligge inden for følgende intervaller:
0 til 80 % i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
0 til 60 % i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
0 til 40 % i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
0 til 20 % i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 482
Anvendelsesområde for derivattransaktioner med pensionsfonde
For så vidt angår de transaktioner, der er omhandlet i artikel 89 i forordning (EU) 648/2012, og som er indgået som led i en pensionsordning som defineret i artikel 2 i nævnte forordning, skal institutterne ikke beregne kapitalgrundlagskrav til kreditværdijusteringsrisiko, jf. artikel 382, stk. 4, litra c), i nærværende forordning.
KAPITEL 2
Overgangsbestemmelser vedrørende kapitalinstrumenter
Artikel 483
Overgangsbestemmelser vedrørende statsstøtteinstrumenter
Uanset artikel 26-29, 51, 52, 62 og 63 finder denne artikel i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2017 anvendelse på kapitalinstrumenter og poster, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instrumenterne er udstedt før den 1 januar 2014
instrumenterne er udstedt i forbindelse med rekapitaliseringsforanstaltninger i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Hvis en del af instrumenterne er tegnet privat, skal de udstedes inden den 30. juni 2012 og sammen med de dele, som medlemsstaten har tegnet
instrumenterne er af Kommissionen anset for at være forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107 i TEUF.
Hvis instrumenterne er tegnet af både medlemsstaten og private investorer, og der sker en delvis indfrielse af de instrumenter, som ◄ medlemsstaten har tegnet, skal der anvendes overgangsbestemmelser for en tilsvarende del af den privat tegnede del af instrumenterne i henhold til artikel 484. Når alle de instrumenter, som medlemsstaten har tegnet, er indfriet, skal der anvendes overgangsbestemmelser for resten af instrumenterne, som private investorer har tegnet, i henhold til artikel 484.
Instrumenter, der opfylder kravene i henhold til de nationale foranstaltninger til gennemførelse af artikel 57, litra a), i direktiv 2006/48/EF, kvalificerer som egentlige kernekapitalinstrumenter, uanset om et af følgende forhold gør sig gældende:
betingelserne i artikel 28 i denne forordning er ikke opfyldt
instrumenterne er udstedt af en virksomhed som omhandlet i artikel 27 i denne forordning, og betingelserne i artikel 28 i denne forordning eller i givet fald artikel 29 i denne forordning er ikke opfyldt.
Instrumenter, der kvalificerer som egentlig kernekapital i henhold til første afsnit, kan ikke kvalificere som hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter i henhold til stk. 5 eller 7.
Instrumenter, der kvalificerer som hybride kernekapitalinstrumenter i henhold til første afsnit, kan ikke kvalificere som egentlige kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter i henhold til stk. 3 eller 7.
Instrumenter, der kvalificerer som supplerende kapitalinstrumenter i henhold til første afsnit, kan ikke kvalificere som egentlige kernekapitalinstrumenter eller hybride kernekapitalinstrumenter i henhold til stk. 3 eller 5.
Artikel 484
Betingelser for anvendelse af overgangsbestemmelser vedrørende kapitalposter, der kvalificerer betragtet som kapitalgrundlag i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 2006/48/EF
Artikel 485
Betingelser for indregning i den egentlige kernekapital af overkurs ved emission vedrørende kapitalposter, der kvalificerede som kapitalgrundlag i henhold til nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 2006/48/EF
Artikel 486
Grænser for kapitalposter, der i henhold til overgangsbestemmelser betragtes som egentlige kernekapitalposter, hybride kernekapitalposter og supplerende kapitalposter
Værdien af de i artikel 484, stk. 3, omhandlede kapitalposter, der kvalificerer som egentlige kernekapitalposter, er begrænset til den relevante procentdel af summen af de beløb, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b):
den nominelle værdi af den kapital, der er omhandlet i artikel 484, stk. 3, og som var udstedt den 31. december 2012
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte kapitalposter.
Værdien af de i artikel 484, stk. 4, omhandlede kapitalposter, der betragtes som hybride kernekapitalposter, er begrænset til den relevante procentdel ganget med den difference, der fås ved at trække summen af de værdier, der er fastsat i dettes stykkes litra c)-f), fra summen af de værdier, der er fastsat i dette stykkes litra a) og b):
den nominelle værdi af de instrumenter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 4, og som var udstedt den 31. december 2012
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte instrumenter
værdien af de instrumenter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 4, og som den 31. december 2012 oversteg grænserne i de nationale gennemførelsesforanstaltninger til artikel 66, stk. 1, litra a), og artikel 66, stk. 1a, i direktiv 2006/48/EF
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra c) nævnte instrumenter
den nominelle værdi af de instrumenter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 4, og som var udstedt den 31. december 2012, men som ikke betragtes som hybride kernekapitalinstrumenter i henhold til artikel 489, stk. 4
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra e) nævnte instrumenter.
Værdien af de i artikel 484, stk. 5, omhandlede kapitalposter, der kvalificerer som supplerende kapitalposter, er begrænset til den relevante procentdel af den difference, der fås ved at trække summen af de værdier, der er fastsat i dette stykkes litra e)-h), fra summen af de værdier, der er fastsat i dette stykkes litra a)-d):
den nominelle værdi af de instrumenter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 5, og som var udstedt den 31. december 2012
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra a) nævnte instrumenter
den nominelle værdi af ansvarlig lånekapital, der var udstedt den 31. december 2012, nedsat med ◄ det beløb, der kræves i henhold til nationale gennemførelsesforanstaltninger til artikel 64, stk. 3, litra c), i direktiv 2006/48/EF
den nominelle værdi af de kapitalposter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 5, undtagen instrumenter og ansvarlig lånekapital som omhandlet ◄ i litra a) og c), der var udstedt den 31. december 2012
den nominelle værdi af instrumenter og kapitalposter som omhandlet i artikel 484, stk. 5, der var udstedt den 31. december 2012, og som oversteg grænserne i de nationale gennemførelsesforanstaltninger til artikel 66, stk. 1, litra a), i direktiv 2006/48/EF
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra e) nævnte instrumenter
den nominelle værdi af de instrumenter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 5, og som var udstedt den 31. december 2012, men som ikke kvalificerer som supplerende kapitalposter i henhold til artikel 490, stk. 4
overkurs ved emission i forbindelse med de i litra g) nævnte instrumenter
Den relevante procentdel, jf. stk. 2-4, med henblik på anvendelsen af denne artikel skal ligge inden for følgende intervaller:
60 til 80 % i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2014
40 til 70 % i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2015
20 til 60 % i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. december 2016
0 til 50 % i perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2017
0 til 40 % i perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2018
0 til 30 % i perioden fra den 1. januar 2019 til den 31. december 2019
0 til 20 % i perioden fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020
0 til 10 % i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021.
Artikel 487
Indregning af kapitalposter, som ikke i henhold til overgangsbestemmelser betragtes som egentlige kernekapitalposter eller hybride kernekapitalposter, i andre kapitalgrundlagsposter
Uanset artikel 48-60 kan institutter i perioden fra den 1 januar 2014 til den 31. december 2021 behandle følgende som kapitalposter, der er omhandlet i artikel 484, stk. 5, i det omfang indregningen heraf ikke overstiger grænsen for den relevante procentdel, der er omhandlet i artikel 486, stk. 4:
kapital og overkurs ved emission i forbindelse hermed, der er omhandlet i artikel 484, stk. 3, og som ikke kan indregnes som egentlige kernekapitalposter, fordi de overstiger den relevante procentdel, der er fastsat i artikel 486, stk. 2
instrumenter og overkurs ved emission i forbindelse hermed, der er omhandlet i artikel 484, stk. 4, og som overstiger den relevante procentdel, der er omhandlet i artikel 486, stk. 3.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 488
Amortisering af kapitalposter, der i henhold til overgangsbestemmelser betragtes som supplerende kapitalposter
De i artikel 484, stk. 5, omhandlede kapitalposter, der betragtes som i artikel 484, stk. 5, eller artikel 486, stk. 4, omhandlede supplerende kapitalposter, er omfattet af kravene i artikel 64.
Artikel 489
Hybride instrumenter med førtidsindfrielsesmulighed og incitamenter til indfrielse
Instrumenterne kvalificerer som hybride kernekapitalinstrumenter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse før den 1. januar 2013
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden
betingelserne i artikel 52 er opfyldt fra den 1. januar 2013.
Instrumenterne kvalificerer som hybride kernekapitalinstrumenter med reduceret anerkendelse i overensstemmelse med artikel 484, stk. 4, indtil deres faktiske forfaldsdato og kvalificerer derefter som hybride kernekapitalposter uden begrænsning, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse den 1. januar 2013 eller derefter
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på instrumenternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 52 er opfyldt fra instrumenternes faktiske forfaldsdato.
Instrumenterne betragtes ikke som hybride kernekapitalinstrumenter og er ikke omfattet af artikel 484, stk. 4, fra den 1 januar 2014, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse mellem den 31. december 2011 og den 1. januar 2013
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på instrumenternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 52 er ikke opfyldt fra instrumenternes faktiske forfaldsdato.
Instrumenterne betragtes som hybride kernekapitalinstrumenter med reduceret anerkendelse i overensstemmelse med artikel 484, stk. 4, indtil deres faktiske forfaldsdato og betragtes derefter ikke som hybride kernekapitalposter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse den 1. januar 2013 eller derefter
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på instrumenternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 52 er ikke opfyldt fra instrumenternes faktiske forfaldsdato.
Instrumenterne betragtes som hybride kernekapitalinstrumenter i overensstemmelse med artikel 484, stk. 4, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse til og med den 31. december 2011
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på instrumenternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 52 var ikke opfyldt fra instrumenternes faktiske forfaldsdato.
Artikel 490
Supplerende kapitalposter med incitamenter til indfrielse
Kapitalposterne betragtes som supplerende kapitalinstrumenter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse før den 1. januar 2013
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden
betingelserne i artikel 63 er opfyldt fra den 1. januar 2013.
Kapitalposterne betragtes som supplerende kapitalinstrumenter i overensstemmelse med artikel 484, stk. 5, indtil deres faktiske forfaldsdato og betragtes derefter som supplerende kapitalposter uden begrænsning, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse den 1. januar 2013 eller derefter
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på kapitalposternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 63 er opfyldt fra kapitalposternes faktiske forfaldsdato.
Kapitalposterne betragtes ikke som supplerende kapitalposter fra den 1. januar 2014, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse mellem den 31. december 2011 og den 1. januar 2013
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på kapitalposternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 63 er ikke opfyldt fra kapitalposternes faktiske forfaldsdato.
Kapitalposterne betragtes som supplerende kapitalinstrumenter med reduceret anerkendelse i overensstemmelse med artikel 484, stk. 5, indtil deres faktiske forfaldsdato og betragtes derefter ikke som supplerende kapitalposter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse den 1. januar 2013 eller derefter
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på kapitalposternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 63 er ikke opfyldt fra kapitalposternes faktiske forfaldsdato.
Kapitalposterne betragtes som supplerende kapitalposter i overensstemmelse med artikel 484, stk. 5, hvis følgende betingelser er opfyldt:
instituttet kunne kun gøre brug af en førtidsindfrielsesmulighed med incitamenter til indfrielse til og med den 31. december 2011
instituttet har ikke gjort brug af førtidsindfrielsesmuligheden på kapitalposternes faktiske forfaldsdato
betingelserne i artikel 63 er ikke opfyldt fra kapitalposternes faktiske forfaldsdato.
Artikel 491
Faktisk forfaldsdato
Med henblik på anvendelsen af artikel 489 og 490 bestemmes den faktiske forfaldsdato som følger:
for de i stk. 3 og 5 i de nævnte artikler omhandlede kapitalposter: datoen for den første udnyttelse af førtidsindfrielsesmuligheden med incitamenter til indfrielse, der finder sted den 1. januar 2013 eller derefter
for de i stk. 4 i de nævnte artikler omhandlede kapitalposter: datoen for den første udnyttelse af førtidsindfrielsesmuligheden med incitamenter til indfrielse, der finder sted mellem den 31. december 2011 og den 1. januar 2013
for de i stk. 6 i de nævnte artikler omhandlede kapitalposter: datoen for den første udnyttelse af førtidsindfrielsesmuligheden med incitamenter til indfrielse, der finder sted før den 31. december 2011.
KAPITEL 3
Overgangsbestemmelser vedrørende offentliggørelse af oplysninger om kapitalgrundlag
Artikel 492
Offentliggørelse af oplysninger om kapitalgrundlag
I perioden fra 1 januar 2014 til den 31. december 2017 offentliggør institutter følgende supplerende oplysninger om deres kapitalgrundlag:
arten af de individuelle filtre og fradrag, der anvendes i henhold til artikel 467-470, 474, 476 og 476, samt virkningen heraf på den egentlige kernekapital, den hybride kernekapital, den supplerende kapital og kapitalgrundlaget
minoritetsinteresser og hybride kernekapital- og supplerende kapitalinstrumenter samt overført resultat og overkurs ved emission i forbindelse hermed, der er udstedt af datterselskaber, og som er indregnet i konsolideret egentlig kernekapital, hybrid kernekapital, supplerende kapital og kapitalgrundlag i henhold til kapitel 1, afdeling 4
virkningen på den egentlige kernekapital, den hybride kernekapital, den supplerende kapital og kapitalgrundlaget af de individuelle filtre og fradrag, der anvendes i henhold til artikel 481
arten og omfanget af de kapitalposter, der betragtes som egentlige kernekapitalposter, kernekapitalposter og supplerende kapitalposter i kraft af de i kapitel 2, afdeling 2, nævnte undtagelser.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 28. juli 2013.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
KAPITEL 4
Store eksponeringer, kapitalgrundlagskrav, gearing og Basel I-minimumsgrænse
Artikel 493
Overgangsbestemmelser for store eksponeringer
▼M9 —————
Uanset artikel 400, stk. 2 og 3, ►C1 kan medlemsstaterne for en overgangsperiode indtil ikrafttrædelsen af en retsakt, der vedtages i forlængelse af undersøgelsen i henhold til artikel 507, dog ikke efter den 31. december 2028, helt eller delvis undtage følgende eksponeringer ◄ fra artikel 395, stk. 1:
særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer som defineret i artikel 129, stk. 1, 3, og 6
aktivposter, der udgør fordringer på medlemsstaternes regionale eller lokale myndigheder, hvor disse fordringer ville blive tillagt en 20 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2, og andre eksponeringer med eller garanteret af regionale eller lokale myndigheder, hvor fordringer på disse ville blive tillagt en 20 % risikovægt efter tredje del, afsnit II, kapitel 2
eksponeringer, herunder kapitalinteresser eller andre interesser, som et institut har indgået med sit moderselskab, med moderselskabets øvrige datterselskaber eller med sine egne datterselskaber og kvalificerende kapitalandele, for så vidt disse selskaber falder ind under det tilsyn på konsolideret niveau, som instituttet selv er underlagt i overensstemmelse med denne forordning, direktiv 2002/87/EF eller tilsvarende regler i et tredjeland; eksponeringer, der ikke opfylder disse kriterier, behandles, uanset om de er undtaget fra denne forordnings artikel 395, stk. 1, eller ej, som eksponeringer mod en tredjepart
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer, herunder kapitalinteresser eller andre interesser, mod regionale eller centrale kreditinstitutter, som kreditinstituttet i henhold til lovfastsatte eller vedtægtsmæssige bestemmelser tilhører i et netværk, og som i henhold til disse bestemmelser er ansvarlige for likviditetsudligning inden for netværket
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer med kreditinstitutter indgået af kreditinstitutter, hvoraf det ene opererer på et ikkekonkurrencemæssigt grundlag og yder eller garanterer lån i henhold til lovgivningsprogrammer eller i henhold til sine vedtægter til fremme af bestemte erhvervssektorer, og som indebærer en form for statslig kontrol og restriktioner i brugen af lånene, forudsat at de pågældende eksponeringer stammer fra sådanne lån, der videregives til de begunstigede via kreditinstitutter, eller fra garantierne for disse lån
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer med institutter, forudsat at disse eksponeringer ikke udgør sådanne institutters kapitalgrundlag og ikke har længere varighed end til den følgende arbejdsdag og ikke er denomineret i en større handelsvaluta
aktivposter, der udgør fordringer på centralbanker i form af krævede minimumsreserver i disse centralbanker, og som er denomineret i deres nationale valutaer
aktivposter, der udgør fordringer på centralregeringer i form af lovbestemte likviditetskrav, som placeres i statsobligationer, og som er denomineret og finansieret i deres nationale valutaer, på betingelse af at disse centralregeringers kreditvurdering, som er foretaget af et udpeget ECAI, efter de kompetente myndigheders skøn er "investment grade"
50 % af ikkebalanceførte remburser med mellemliggende/lav risiko og ikkebalanceførte uudnyttede kreditfaciliteter med mellemliggende/lav risiko, jf. bilag I, og, under forudsætning af de kompetente myndigheders tilsagn, 80 % af andre garantier end kreditgarantier, som er baseret på en lov eller andre retsforskrifter, og som gensidige garantifonde, der har status som kreditinstitutter, yder sine medlemmer
garantier, som der foreligger et lovbestemt krav om, og som anvendes, når realkreditlån, der er finansieret ved at udstede realkreditobligationer, udbetales til låntageren inden den endelige registrering af lånet i tingbogen, hvis garantien ikke anvendes til at begrænse risikoen i forbindelse med beregningen af de risikovægtede eksponeringsbeløb
aktivposter, der udgør fordringer på og andre eksponeringer med anerkendte børser.
Uanset artikel 395, stk. 1, kan de kompetente myndigheder tillade institutter at indgå enhver eksponering fastsat i nærværende artikels stk. 5, som opfylder de betingelser, der er fastsat i nærværende artikels stk. 6, op til følgende grænser:
100 % af instituttets kernekapital indtil den 31. december 2018
75 % af instituttets kernekapital indtil den 31. december 2019
50 % af instituttets kernekapital indtil den 31. december 2020.
De grænser, der er omhandlet i første afsnit, litra a), b) og c), finder anvendelse på eksponeringsværdierne efter hensyntagen til virkningen af kreditrisikoreduktionen i overensstemmelse med artikel 399-403.
Overgangsordningerne fastsat i stk. 4 finder anvendelse på følgende eksponeringer:
aktivposter, der udgør fordringer på medlemsstaternes centralregeringer, centralbanker eller offentlige enheder
aktivposter, der udgør fordringer, som udtrykkeligt er garanteret af medlemsstaternes centralregeringer, centralbanker eller offentlige enheder
andre eksponeringer mod eller garanteret af medlemsstaternes centralregeringer, centralbanker eller offentlige enheder
aktivposter, der udgør fordringer på medlemsstaternes regionale eller lokale myndigheder, der behandles som eksponeringer mod en centralregering i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2
andre eksponeringer mod eller garanteret af regionale eller lokale myndigheder, der behandles som eksponeringer mod en centralregering i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2.
Med henblik på første afsnit, litra a), b) og c), finder overgangsordningerne fastsat i nærværende artikels stk. 4 kun anvendelse på aktivposter og andre eksponeringer mod eller garanteret af offentlige enheder, der behandles som eksponeringer mod en centralregering, en regional eller lokal myndighed i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4. Hvis aktivposter og andre eksponeringer mod eller garanteret af offentlige enheder behandles som eksponeringer mod en regional eller lokal myndighed i overensstemmelse med artikel 116, stk. 4, finder overgangsordningerne fastsat i nærværende artikels stk. 4 kun anvendelse, hvis eksponeringer mod den pågældende regionale eller lokale myndighed behandles som eksponeringer mod en centralregering i overensstemmelse med artikel 115, stk. 2.
Overgangsordningerne fastsat i stk. 4 finder kun anvendelse, hvis en eksponering omhandlet i stk. 5 opfylder alle følgende betingelser:
Eksponeringen ville blive tildelt en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 495, stk. 2, i den form, den havde den 31. december 2017
eksponeringen blev indgået på eller efter den 12. december 2017.
Artikel 494
Overgangsbestemmelser vedrørende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver
Uanset artikel 92a skal institutter, der er udpeget som afviklingsenheder, og som er G-SII-enheder, fra den 27. juni 2019 til den 31. december 2021 til enhver tid opfylde følgende krav til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver:
en risikobaseret sats på 16 %, som repræsenterer instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver udtrykt som en procentdel af det samlede risikoeksponeringsbeløb beregnet i henhold til artikel 92, stk. 3 og 4
en ikkerisikobaseret sats på 6 %, som repræsenterer instituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver udtrykt som en procentdel af det samlede eksponeringsmål omhandlet i artikel 429, stk. 4.
Artikel 494a
Overgangsbestemmelser for udstedelser gennem enheder med særligt formål
Uanset artikel 52 betragtes kapitalinstrumenter, som ikke er udstedt direkte af et institut, kun som hybride kernekapitalinstrumenter indtil den 31. december 2021, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
betingelserne i artikel 52, stk. 1, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet
instrumenterne er udstedt gennem en enhed, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2
provenuet er umiddelbart til rådighed for instituttet uden begrænsning og i en form, som opfylder betingelserne i dette stykke.
Uanset artikel 63 betragtes kapitalinstrumenter, som ikke er udstedt direkte af et institut, kun som supplerende kapitalinstrumenter indtil den 31. december 2021, såfremt alle følgende betingelser er opfyldt:
betingelserne i artikel 63, bortset fra betingelsen om, at instrumenterne er udstedt direkte af instituttet
instrumenterne er udstedt af gennem enhed, som indgår i konsolideringen efter bestemmelserne i første del, afsnit II, kapitel 2
provenuet er umiddelbart til rådighed for instituttet uden begrænsning og i en form, som opfylder betingelserne i dette stykke.
Artikel 494b
Overgangsbestemmelser for kapitalgrundlagsinstrumenter og nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Artikel 494c
Overgangsbestemmelser vedrørende foranstillede securitiseringspositioner
Uanset artikel 270 kan et eksponeringsleverende institut beregne de risikovægtede eksponeringsbeløb i forbindelse med en foranstillet securitiseringsposition i overensstemmelse med artikel 260, 262 eller 264, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
securitiseringen blev udstedt før den 9. april 2021
securitiseringen opfyldte den 8. april 2021 de i artikel 270 fastsatte betingelser, som var gældende på denne dato.
Artikel 495
Behandling af aktieeksponeringer efter IRB-metoden
Den undtagne position måles ved antallet af aktier pr. 31. december 2007 og eventuelle yderligere aktier, der er et direkte resultat af denne aktiebesiddelse, forudsat at den ikke forøger den proportionale andel af ejerskabet i et porteføljeselskab.
Forøger en erhvervelse den proportionale andel af ejerskabet i en specifik aktiebesiddelse, er den del andel af aktiebesiddelsen, der udgør et overskud, ikke omfattet af undtagelsen. Undtagelsen gælder heller ikke for aktiebesiddelser, som oprindeligt var omfattet af undtagelsen, men som er blevet afhændet og derefter genkøbt.
Aktieeksponeringer, der er omfattet af denne bestemmelse, er underlagt kapitalkravene som beregnet i overensstemmelse med standardmetoden i tredje del, afsnit II, kapitel 2, og kravene i tredje del, afsnit IV, alt efter tilfældet.
De kompetente myndigheder underretter Kommissionen og EBA om anvendelsen af dette stykke.
▼M11 —————
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. juni 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
▼M10 —————
Artikel 497
Kapitalgrundlagskrav for eksponeringer mod CCP'er
Hvis en CCP fra et tredjeland anmoder om anerkendelse i henhold til artikel 25 i forordning (EU) nr. 648/2012, kan institutterne anse denne CCP for at være en QCCP fra den dato, hvor den indgav sin ansøgning om anerkendelse til ESMA, og indtil en af følgende datoer:
hvis Kommissionen allerede har vedtaget en gennemførelsesretsakt, jf. artikel 25, stk. 6, i forordning (EU) nr. 648/2012, vedrørende det tredjeland, hvor CCP'en er etableret, og denne gennemførelsesretsakt er trådt i kraft: to år efter datoen for indgivelse af ansøgningen
hvis Kommissionen endnu ikke har vedtaget en gennemførelsesretsakt, jf. artikel 25, stk. 6, i forordning (EU) nr. 648/2012, vedrørende det tredjeland, hvor CCP'en er etableret, eller hvis denne gennemførelsesretsakt endnu ikke er trådt i kraft: den tidligste af følgende datoer:
to år efter datoen for gennemførelsesretsaktens ikrafttræden
for CCP'er, der har indgivet ansøgningen efter den 27. juni 2019: to år efter datoen for indgivelse af ansøgningen
for CCP'er, der har indgivet en ansøgning før den 27. juni 2019: 28. juni 2021.
Indtil udløbet af den frist, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, og såfremt en CCP omhandlet i nævnte stykke ikke har en misligholdelsesfond, og den ikke har et bindende arrangement med clearingmedlemmerne, som gør det muligt for den at anvende hele eller en del af initialmargenen, som den har modtaget fra clearingmedlemmerne, som om der var tale om indbetalte bidrag, erstatter instituttet formlen til beregning af kapitalgrundlagskravet i artikel 308, stk. 2, med følgende:
hvor
|
= |
kapitalgrundlagskravet |
KCCP |
= |
QCCP'ens hypotetiske kapital meddelt insituttet af QCCP'en i henhold til artikel 50c i forordning (EU) nr. 648/2012 |
DFCCP |
= |
CCP'ens indbetalte finansielle ressourcer meddelt instituttet af CCP'en i henhold til artikel 50c i forordning (EU) nr. 648/2012 |
i |
= |
indekset for clearingmedlemmet |
IMi |
= |
den initialmargen, som clearingmedlemmet i har stillet over for CCP'en, og |
IM |
= |
den samlede initialmargen meddelt instituttet af CCP'en i henhold til artikel 89, stk. 5a, i forordning (EU) nr. 648/2012. |
Artikel 498
Undtagelser for råvarehandlere
Indtil den 26. juni 2021 finder bestemmelserne om kapitalgrundlagskrav i denne forordning ikke anvendelse på investeringsselskaber, hvis hovedaktivitet udelukkende består i at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i relation til de finansielle instrumenter, der er opført i afsnit C, punkt 5), 6), 7), 9), 10) og 11), i bilag I til direktiv 2014/65/EU, og som ikke var omfattet af direktiv 2004/39/EF den 31. december 2006.
Artikel 499
Gearing
Uanset artikel 429 og 430 beregner og indberetter institutter i perioden mellem den 1 januar 2014 og den 31. december 2021 gearingsgraden under anvendelse af begge følgende størrelser som kapitalmål:
kernekapital
kernekapital med de undtagelser, der er fastlagt i kapitel 1 og 2.
▼M8 —————
Artikel 500
Justering for afhændelser i stort omfang
Uanset artikel 181, stk. 1, litra a), kan et institut justere sine LGD-estimater ved delvist eller helt at udligne virkningen af afhændelser i stort omfang af misligholdte eksponeringer mod realiserede LGD'er op til forskellen mellem de gennemsnitligt estimerede LGD'er for sammenlignelige misligholdte eksponeringer, der ikke er endeligt afviklet, og de gennemsnitligt realiserede LGD'er, herunder på grundlag af realiserede tab som følge af afhændelserne i stort omfang, så snart alle følgende betingelser er opfyldt:
instituttet har underrettet den kompetente myndighed om en plan, der beskriver omfanget, sammensætningen og datoerne for afhændelser af misligholdte eksponeringer
datoerne for afhændelser af misligholdte eksponeringer ligger efter den 23. november 2016, men ikke senere end den 28. juni 2022
det kumulative risikoeksponeringsbeløb af misligholdte eksponeringer afhændet siden datoen for den første afhændelse i henhold til den i litra a) nævnte plan har oversteget 20 % af risikoeksponeringsbeløbet af alle misligholdte eksponeringer, begge registreret som en balanceført eller en ikkebalanceført eksponering på datoen for den i litra a) og b) omhandlede første afhændelse.
Justeringen i første afsnit kan kun foretages indtil den 28. juni 2022, og den kan have virkning, så længe de tilsvarende eksponeringer indgår i instituttets egne LGD-estimater.
Artikel 500a
Midlertidig behandling af offentlig gæld udstedt i en anden medlemsstats valuta
Uanset artikel 114, stk. 2, gælder følgende indtil den 31. december 2024 for eksponeringer mod medlemsstaternes centralregeringer og centralbanker, hvor disse eksponeringer er denomineret og finansieret i en anden medlemsstats nationale valuta:
den risikovægt, der anvendes på eksponeringsværdierne indtil den 31. december 2022, udgør 0 % af den risikovægt, der tildeles disse eksponeringer i overensstemmelse med artikel 114, stk. 2
den risikovægt, der anvendes på eksponeringsværdierne i 2023, udgør 20 % af den risikovægt, der tildeles disse eksponeringer i overensstemmelse med artikel 114, stk. 2
den risikovægt, der anvendes på eksponeringsværdierne i 2024, udgør 50 % af den risikovægt, der tildeles disse eksponeringer i overensstemmelse med artikel 114, stk. 2.
Uanset artikel 395, stk. 1, og artikel 493, stk. 4, kan de kompetente myndigheder tillade institutterne at påtage sig eksponeringer som omhandlet i nærværende artikels stk. 1 op til følgende grænser:
100 % af instituttets kernekapital indtil den 31. december 2023
75 % af instituttets kernekapital mellem den 1. januar og den 31. december 2024
50 % af instituttets kernekapital mellem den 1 januar og den 31. december 2025.
De grænser, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit, litra a), b) og c), finder anvendelse på eksponeringsværdierne efter hensyntagen til virkningen af kreditrisikoreduktionen i overensstemmelse med artikel 399-403.
Artikel 500b
Midlertidig udelukkelse af visse eksponeringer mod centralbanker fra det samlede eksponeringsmål i lyset af covid-19-pandemien
Uanset artikel 429, stk. 4, kan et institut indtil den 27. juni 2021 udelukke følgende eksponeringer mod instituttets centralbank fra sit samlede eksponeringsmål, jf. dog betingelserne i nærværende artikels stk. 2 og 3:
mønter og sedler, der udgør lovlig valuta i centralbankens jurisdiktion
aktiver, der udgør fordringer på centralbanken, herunder reserver i centralbanken.
Det beløb, som instituttet udelukker, må ikke overstige det daglige gennemsnitlige beløb for eksponeringerne anført i første afsnit, litra a) og b), over den seneste fulde reservekravsperiode for instituttets centralbank.
Et institut kan udelukke de i stk. 1 anførte eksponeringer, hvis instituttets kompetente myndighed efter høring af den relevante centralbank har bestemt og erklæret offentligt, at der er særlige omstændigheder, der berettiger udelukkelsen for at lette gennemførelsen af pengepolitikker.
Eksponeringer, der udelukkes i henhold til stk. 1, skal opfylde begge følgende betingelser:
de er denomineret i den samme valuta som de indskud, der modtages af instituttet
deres gennemsnitlige løbetid overstiger ikke væsentligt den gennemsnitlige løbetid for de indskud, der modtages af instituttet.
Et institut, der fra sit samlede eksponeringsmål udelukker eksponeringer mod sin centralbank i overensstemmelse med stk. 1, skal også oplyse den gearingsgrad, som det ville have, hvis det ikke udelukkede de pågældende eksponeringer.
Artikel 500c
Udelukkelse af overskridelser fra beregningen af plusfaktoren for backtesting i lyset af covid-19-pandemien
Uanset artikel 366, stk. 3, kan de kompetente myndigheder under særlige omstændigheder og i individuelle tilfælde tillade institutter, at de i særlige tilfælde udelukker de overskridelser, der fremgår af instituttets backtesting af hypotetiske eller faktiske ændringer, fra beregningen af plusfaktoren omhandlet i artikel 366, stk. 3, forudsat at de pågældende overskridelser ikke skyldes mangler i den interne model, og forudsat at de er opstået mellem den 1. januar 2020 og den 31. december 2021.
Artikel 500d
Midlertidig beregning af eksponeringsværdien af almindelige køb og salg, der endnu ikke er afregnet, i lyset af covid-19-pandemien
Institutter, der i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler bogfører almindelige køb og salg, som endnu ikke er afregnet, efter afregningsdatoen, medregner den fulde nominelle værdi af betalingsforpligtelser vedrørende almindelige køb i det samlede eksponeringsmål.
Institutter kan kun udligne den fulde nominelle værdi af forpligtelser til at betale vedrørende almindelige køb med den fulde nominelle værdi af likvide tilgodehavender vedrørende almindelige salg, der endnu ikke er afregnet, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
både de almindelige salg og køb afregnes på grundlag af levering mod betaling
de finansielle aktiver, der købes og sælges, og som er forbundet med likvide forpligtelser og likvide tilgodehavender, er målt til dagsværdi gennem overskud eller tab og optaget i instituttets handelsbeholdning.
Artikel 501
Justering af risikovægtede ikkemisligholdte SMV-eksponeringer
Institutterne justerer de risikovægtede eksponeringsværdier af ikkemisligholdte eksponeringer mod en SMV (RWEA), som beregnes i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2 eller 3, alt efter hvad der er relevant, efter følgende formel:
hvor
RWEA* |
= |
risikovægtet eksponeringsværdi (RWEA) justeret med en SMV-støttefaktor, og |
E* |
= |
er en af følgende:
a)
det samlede beløb, som SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder skylder til instituttet, dets datterselskaber, dets moderselskaber og andre datterselskaber af disse moderselskaber, herunder eksponeringsværdi ved misligholdelse, men eksklusiv fordringer eller eventualfordringer sikret ved pant i beboelsesejendom
b)
hvis det samlede beløb omhandlet i litra a) er lig med 0, størrelsen af fordringer eller eventualfordringer på SMV'en eller gruppen af SMV'ens forbundne kunder sikret ved pant i beboelsesejendom, der er udelukket fra beregningen af det samlede beløb omhandlet i nævnte litra. |
Ved anvendelsen af denne artikel
medregnes eksponeringen mod en SMV enten i detail- eller i erhvervseksponeringsklassen eller i klassen sikret ved pant i fast ejendom
defineres SMV i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2003/361/EF ( 31 ); blandt de kriterier, der er opstillet i artikel 2 i bilaget til nævnte henstilling, tages der kun hensyn til den årlige omsætning
skal institutter tage rimelige skridt til at fastlægge E (*) korrekt og indhente de oplysninger, der kræves i henhold til litra b).
Artikel 501a
Justering af kapitalgrundlagskrav vedrørende kreditrisiko for eksponeringer mod enheder, der driver eller finansierer fysiske strukturer eller faciliteter, systemer og net, der leverer eller støtter grundlæggende offentlige tjenester
Kapitalgrundlagskrav vedrørende kreditrisiko beregnet i overensstemmelse med tredje del, afsnit II, multipliceres med en faktor på 0,75, såfremt eksponeringen opfylder alle følgende kriterier:
eksponeringen er medregnet i erhvervseksponeringsklassen eller klassen for specialiserede långivningseksponeringer med udelukkelse af misligholdte eksponeringer
eksponeringen er mod en enhed, der blev etableret specifikt med det formål at finansiere eller drive fysiske strukturer eller faciliteter, systemer og net, der leverer eller støtter grundlæggende offentlige tjenester
kilden til tilbagebetaling af forpligtelsen er for ikke mindre end to tredjedele af dens størrelse repræsenteret ved indkomsten fra de finansierede aktiver og ikke en bredere erhvervsmæssig virksomheds uafhængige tilbagebetalingsevne eller ved støttemidler, tilskud eller finansiering ydet af en eller flere af de enheder, der er opført i stk. 2, litra b), nr. i) og ii)
låntageren kan opfylde sine finansielle forpligtelser selv i situationer med alvorlig stress, som er relevante for projektrisikoen
de pengestrømme, som låntageren genererer, er forudsigelige og dækker alle fremtidige afdrag i lånets løbetid
refinansieringsrisikoen for eksponeringen er lav eller tilstrækkeligt reduceret under hensyntagen til eventuelle støttemidler, tilskud eller finansiering ydet af en eller flere af de enheder, der er opført i stk. 2, litra b), nr. i) og ii)
de kontraktlige aftaler sikrer långiverne en høj beskyttelse, herunder følgende:
hvis låntagerens indtægter ikke er finansieret af betalinger fra et stort antal brugere, omfatter de kontraktlige aftaler bestemmelser, der effektivt beskytter långiverne mod tab som følge af, at den part, som accepterer at købe de varer eller tjenesteydelser, som låntageren leverer, bringer projektet til ophør
låntageren har tilstrækkelige reserver, der er fuldt finansieret med likvide midler eller andre finansielle ordninger med garantistillere med høj kreditvurdering, til at dække kravene til nødfinansiering og arbejdskapital i levetiden for de aktiver, der er omhandlet i dette stykkes litra b)
långiverne har en betydelig grad af kontrol over aktiverne og den indkomst, som låntageren genererer
långiverne har i det omfang, der er tilladt i henhold til gældende lov, sikkerhed i aktiver og kontrakter, som er kritiske for infrastrukturvirksomheden, eller har alternative mekanismer til at sikre deres position
långiverne har sikkerhed i egenkapital, så de kan overtage kontrollen med enheden i tilfælde af misligholdelse
der er begrænsninger for anvendelsen af nettolikviditeten fra driften efter obligatoriske betalinger fra projektet til andre formål end gældsafvikling
der er kontraktmæssige begrænsninger på låntagerens muligheder for at udføre aktiviteter, der kan skade långiverne, herunder begrænsninger, som indebærer, at der ikke kan optages ny gæld uden de eksisterende långiveres tilladelse
forpligtelsen har forrang frem for alle andre fordringer end lovbestemte fordringer og derivatmodparters fordringer
hvis låntageren er i konstruktionsfasen, skal følgende kriterier være opfyldt af kapitalinvestoren, eller hvis der er tale om mere end én kapitalinvestor, skal følgende kriterier være opfyldt af gruppen af kapitalinvestorer set under ét:
kapitalinvestorerne har tidligere med succes styret infrastrukturprojekter, har den finansielle styrke og besidder den relevante ekspertise
der er lav risiko for, at kapitalinvestorerne misligholder deres forpligtelser, eller der er lav risiko for, at låntageren lider betydelige tab som følge af kapitalinvestorernes misligholdelse
der er hensigtsmæssige ordninger, som bringer kapitalinvestorernes interesser i overensstemmelse med långivernes interesser
låntageren har indført mekanismer, der sikrer, at projektet gennemføres i overensstemmelse med de specifikationer, det budget eller den afslutningsdato, der er aftalt, herunder stærke garantier for gennemførelse eller inddragelse af en erfaren entreprenør og passende kontraktlige bestemmelser om konventionalbod
hvis driftsrisikoen er betydelig, styres den forsvarligt
låntageren anvender gennemprøvet teknologi og design
alle nødvendige tilladelser og godkendelser er blevet indhentet
låntageren anvender kun derivater med henblik på risikoreduktion
låntageren har foretaget en vurdering af, hvorvidt de finansierede aktiver bidrager til følgende miljømæssige mål:
modvirkning af klimaændringer
tilpasning til klimaændringer
bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcer
overgang til en cirkulær økonomi, forebyggelse og genanvendelse af affald
forebyggelse og bekæmpelse af forurening
beskyttelse af sunde økosystemer.
Med henblik på stk. 1, litra e), anses de genererede pengestrømme ikke for forudsigelige, medmindre en betydelig del af indtægterne opfylder følgende betingelser:
et af følgende kriterier er opfyldt:
indtægterne er baseret på tilgængelighed
indtægterne er underlagt afkastregulering
indtægterne er underlagt en take-or-pay-kontrakt
output eller anvendelse og pris opfylder hver især ét af følgende kriterier:
hvis låntagerens indtægter ikke er finansieret af betalinger fra et stort antal brugere, skal den part, der indvilliger i at købe de varer eller tjenester, som låntageren leverer, være én af følgende:
en centralbank, en centralregering, en regional myndighed eller en lokal myndighed, forudsat at de er tildelt en risikovægt på 0 % i henhold til artikel 114 og 115 eller er tildelt et ECAI-kreditkvalitetstrin på mindst 3
en offentlig enhed, forudsat at den er tildelt en risikovægt på 20 % eller derunder i henhold til artikel 116 eller er tildelt et ECAI-kreditkvalitetstrin på mindst 3
en multilateral udviklingsbank som omhandlet i artikel 117, stk. 2
en international organisation som omhandlet i artikel 118
en virksomhedsenhed, som er tildelt et ECAI-kreditkvalitetstrin på mindst 3
en enhed, der kan erstattes af en anden uden væsentlige ændringer i indtægtsniveauet eller tidsplanen for indtægterne.
Med henblik på stk. 4 aflægger EBA rapport til Kommissionen om følgende:
en analyse af udviklingen af tendenser og betingelser på markedet for infrastrukturlångivning og projektfinansiering i løbet af den i stk. 4 nævnte periode
en analyse af det faktiske risikoniveau for enheder omhandlet i stk. 1, litra b), over en fuld økonomisk cyklus
overensstemmelsen mellem de kapitalgrundlagskrav, der er fastsat i denne forordning, og resultaterne af analysen, jf. nærværende stykkes litra a) og b).
Artikel 501b
Undtagelse fra indberetningskrav
Uanset artikel 430 kan en kompetent myndighed i perioden mellem datoen for anvendelsen af denne forordnings relevante bestemmelser og datoen for den første fremsendelse af rapporter anført i de gennemførelsesmæssige tekniske standarder omhandlet i den pågældende artikel undlade at kræve, at institutter indberetter oplysninger i det format, der er anført i skemaerne i den i artikel 430, stk. 7, omhandlede gennemførelsesretsakt, hvis disse skemaer ikke er blevet ajourført i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.
AFSNIT II
RAPPORTER OG REVISION AF BESTEMMELSER
Artikel 501c
Tilsynsmæssig behandling af eksponeringer vedrørende miljømæssige og/eller sociale mål
EBA vurderer efter høring af ESRB på grundlag af de tilgængelige data og resultaterne fra Kommissionens Ekspertgruppe på Højt Plan vedrørende Bæredygtig Finansiering, hvorvidt en særlig tilsynsmæssig behandling af eksponeringer vedrørende aktiver, herunder securitiseringer, eller aktiviteter, som i væsentlig grad er forbundet med miljømæssige og/eller sociale mål, er berettiget. EBA vurderer navnlig:
metoder til vurdering af den effektive risiko ved eksponeringer vedrørende aktiver og aktiviteter, som i væsentlig grad er forbundet med miljømæssige og/eller sociale mål, sammenlignet med risikoen ved andre former for eksponering
udarbejdelse af passende kriterier til vurdering af fysiske risici og omstillingsrisici, herunder risici vedrørende nedskrivning af aktiver på grund af reguleringsmæssige ændringer
de mulige virkninger af en særlig tilsynsmæssig behandling af eksponeringer vedrørende aktiver og aktiviteter, som i væsentlig grad er forbundet med miljømæssige og/eller sociale mål, på den finansielle stabilitet og bankernes långivning i Unionen.
EBA forelægger Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om sine resultater senest den 28. juni 2025.
På grundlag af denne rapport forelægger Kommissionen om nødvendigt et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 502
Kapitalkravenes indflydelse på konjunkturudviklingen
Kommissionen overvåger i samarbejde med EBA, ESRB og medlemsstaterne og under hensyntagen til ECB’s udtalelse regelmæssigt, om denne forordning set under ét sammen med direktiv 2013/36/EU har væsentlig indflydelse på konjunkturudviklingen, og overvejer i lyset af denne undersøgelse, om der er behov for korrigerende foranstaltninger. Senest den 31. december 2013 aflægger EBA rapport til Kommissionen om, hvorvidt og hvordan metodologien for institutter, der anvender IRB-metoden, bør samordnes med henblik på mere sammenlignelige kapitalkrav, samtidig med at risikoen for en procyklisk udvikling mindskes.
På grundlag af denne analyse og under hensyntagen til ECB’s udtalelse udarbejder Kommissionen hvert andet år en rapport, som den forelægger for Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle passende forslag. Ved udarbejdelsen af rapporten tages der passende hensyn til bidrag fra låntagere og långivere.
Senest den 31. december 2014 gennemgår og aflægger Kommissionen rapport om anvendelsen af artikel 33, stk. 1, litra c), og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet rapporten, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsforslag.
For så vidt angår spørgsmålet om en eventuel ophævelse af artikel 33, stk. 1, litra c), og en eventuel anvendelse heraf på EU-plan skal gennemgangen især sikre, at der er truffet tilstrækkelige forholdsregler for at garantere den finansielle stabilitet i alle medlemsstater.
Artikel 503
Kapitalgrundlagskrav vedrørende eksponeringer i form af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer
Den rapport og de forslag, der er omhandlet i stk. 1, skal vedrøre
i hvilket omfang der med de nuværende lovpligtige kapitalkrav, der gælder for særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, sondres mellem afvigelser i kreditkvaliteten af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer og den sikkerhed, som er stillet for dem, herunder omfanget af afvigelser fra medlemsstat til medlemsstat
gennemsigtigheden på markedet for særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer og i hvilket omfang denne bidrager til, at investorer kan foretage omfattende interne undersøgelser af kreditrisikoen ved særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, og den sikkerhed, som er stillet for dem, og adskillelsen af aktivet i tilfælde af udstederens insolvens, herunder de begrænsende virkninger af den underliggende strenge nationale lovgivningsramme i henhold til artikel 129 i denne forordning og artikel 52, stk. 4, i direktiv 2009/65/EF vedrørende en særligt dækket obligations og en særligt dækket realkreditobligation samlede kreditkvalitet og dens indvirkninger på den gennemsigtighed, som investorerne har brug for
i hvilket omfang et kreditinstituts udstedelse af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer indvirker på den kreditrisiko, som det udstedende instituts andre kreditorer er eksponeret mod.
Artikel 504
Kapitalinstrumenter, som offentlige myndigheder har tegnet i nødsituationer
Kommissionen aflægger efter at have hørt EBA senest den 31. december 2014 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag om, hvorvidt behandlingen i artikel 31 skal ændres eller fjernes.
Artikel 504a
Besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter
Senest den 28. juni 2022 aflægger EBA rapport til Kommissionen om størrelser og fordeling af besiddelser af nedskrivningsrelevante passivinstrumenter blandt institutter identificeret som G-SII'er eller O-SII'er og om potentielle afviklingshindringer og afsmitningsrisikoen i forbindelse med disse besiddelser.
På grundlag af EBA's rapport aflægger Kommissionen senest den 28. juni 2023 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om den hensigtsmæssige behandling af sådanne besiddelser, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag.
Artikel 505
Tilsyn med langsigtet finansiering
Kommissionen aflægger senest den 31. december 2014 rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvorvidt kravene i denne forordning er hensigtsmæssige i lyset af behovet for at sikre passende finansieringsniveauer for alle former for langsigtet finansiering for økonomien, herunder kritiske infrastrukturprojekter på transport-, energi- og kommunikationsområdet inden for EU, og forelægger sammen med rapporten eventuelle passende forslag herom.
Artikel 506
Kreditrisiko - definition af misligholdelse
Senest den 31. december 2017 rapporter EBA til Kommissionen, hvordan det at erstatte 90 restancedage med 180 restancedage i henhold til artikel 178, stk. 1, litra b), har indflydelse på de risikovægtede eksponeringer og det hensigtsmæssige i den fortsatte anvendelse af denne bestemmelse efter den 31. december 2019.
På grundlag af denne rapport kan Kommissionen fremsætte lovgivningsmæssige forslag til ændring af denne forordning.
Artikel 506a
CIU’er med en underliggende portefølje af statsobligationer i euroområdet
I tæt samarbejde med ESRB og EBA offentliggør Kommissionen senest den 31. december 2021 en rapport, hvori den vurderer, hvorvidt der er behov for ændringer af den lovgivningsmæssige ramme for at fremme markedet for og bankkøb af eksponeringer i form af andele eller aktier i CIU'er med en underliggende portefølje, der udelukkende består af statsobligationer fra medlemsstater, hvis valuta er euro, hvor den relative vægt af hver medlemsstats statsobligationer i CIU'ens samlede portefølje svarer til den relative vægt af hver medlemsstats kapitalbidrag til ECB.
Artikel 506b
NPE-securitiseringer
Artikel 507
Store eksponeringer
EBA overvåger anvendelsen af undtagelserne, jf. artikel 390, stk. 6, litra b), artikel 400, stk. 1, litra f)-m), og artikel 400, stk. 2, litra a) og c)-g), i), j) og k), og forelægger senest den 28. juni 2021 Kommissionen en rapport om den kvantitative virkning, som fjernelsen af disse undtagelser eller indførelsen af en begrænsning for deres anvendelse ville have. I denne rapport vurderes navnlig følgende for hver undtagelse omhandlet i disse artikler:
antallet af store eksponeringer, der er omfattet af undtagelse i hver medlemsstat
antallet af institutter, der benytter undtagelsen i hver medlemsstat
den samlede værdi af eksponeringer, der er omfattet af undtagelse i hver medlemsstat.
Artikel 508
Anvendelsesomfang
▼M9 —————
Artikel 509
Likviditetskrav
Den i første afsnit omhandlede rapport skal tage fornødent hensyn til markederne og den reguleringsmæssige udvikling på internationalt plan samt dette likviditetsdækningskravs interaktion med andre tilsynskrav i henhold til denne forordning såsom de risikobaserede kapitalprocenter i artikel 92 og gearingsgrader.
Europa-Parlamentet og Rådet skal have mulighed for at udtale sig om den i første afsnit omhandlede rapport.
EBA vurderer i den i stk. 1 omhandlede rapport særligt følgende:
leveringen af mekanismer til begrænsning af værdien af indgående pengestrømme og navnlig med henblik på at fastlægge et passende loft for den indgående pengestrøm og vilkårene for dets anvendelse, under hensyn til forskellige forretningsmodeller, bl.a. pass-through-finansiering, factoring, easing, særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, panterettigheder, udstedelser af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, og i hvilket omfang dette loft bør ændres eller fjernes for at tage hensyn til særlige karakteristika eller specialiseret finansiering
kalibreringen af de indgående og udgående pengestrømme, der er omhandlet i sjette del, afsnit II, navnlig i henhold til artikel 422, stk. 7, og artikel 425, stk. 2
leveringen af mekanismer til begrænsning af likviditetsdækningskravene inden for visse kategorier af likvide aktiver; navnlig når den passende minimumsprocent for likvide aktiver, jf. artikel 416, stk. 1, litra a), b) og c), vurderes i forhold til de samlede likvide aktiver, når en tærskel på 60 % testes og der tages hensyn til den lovgivningsmæssige udvikling på internationalt plan. Aktiver, der er omfattet af gældsforpligtelser, og som forfalder inden for 30 kalenderdage, indregnes ikke i den fastsatte grænse, medmindre aktiverne er anskaffet mod sikkerhedsstillelse, der også opfylder kravene i artikel 416, stk. 1, litra a), b) og c)
tilvejebringelse af specifikke lavere udgående pengestrømme og/eller højere indgående pengestrømme for så vidt angår koncerninterne strømme med angivelse af, under hvilke betingelser sådanne specifikke ind- eller udgående pengestrømme vil være berettigede ud fra en tilsynsmæssig synsvinkel, og skitsererende overordnet en metode, der benytter objektive kriterier og parametre med henblik på at fastsætte specifikke niveauer af ind- og udgående pengestrømme mellem instituttet og modparten, når disse ikke er etableret i samme medlemsstat
kalibreringen af kreditfacilitetssatser, der finder anvendelse på uudnyttede bevilgede kredit- og likviditetsfaciliteter, der falder under artikel 424, stk. 3 og 5. EBA tester navnlig en kreditfacilitetssats på 100 %
definitionen af detailindskud i artikel 411, nr. 2), navnlig det hensigtsmæssige i at indføre en tærskel på fysiske personers indskud
behovet for at indføre en ny detailindskudskategori med en lavere udgående pengestrøm i lyset af de særlige karakteristika ved sådanne indlån, der kunne berettige en lavere udgående pengestrømssats og tage hensyn til den internationale udvikling
undtagelser fra kravene til sammensætningen af de likvide aktiver, som institutter skal have, hvis et instituts samlede dokumenterede behov for likvide aktiver i en given valuta overskrider tilgængeligheden af disse likvide aktiver, og de betingelser, sådanne undtagelser er underlagt
definitionen af finansielle produkter, der er i overensstemmelse med sharialovgivningen som et alternativ til aktiver, der kan betegnes som likvide aktiver i henhold til artikel 416, til brug i banker, der følger sharialovgivningen.
definitionen af stresssituationer, herunder principper for anvendelse af beholdningen af likvide aktiver og de nødvendige tilsynsmæssige reaktioner, som gør det muligt for institutter at anvende deres likvide aktiver for at opfylde de udgående pengestrømme, og håndtering af manglende overholdelse
definitionen af en etableret operationel forbindelse til ikkefinansielle kunder som anført i artikel 422, stk. 3, litra c)
kalibreringen af den udgående pengestrømssats, der finder anvendelse på korrespondentbank- eller mæglertjenester som anført i artikel 422, stk. 4, første afsnit
mekanismer for anvendelse indtil mindst december 2023 af overgangsbestemmelser for statsgaranterede obligationer, der er udstedt til kreditinstitutter som led i statslige støtteforanstaltninger med EU-statsstøttegodkendelse, som f.eks. obligationer udstedt af National Asset Management Agency (NAMA) i Irland og af det spanske porteføljemanagementselskab udformet med henblik på at fjerne problematiske aktiver fra kreditinstitutternes balance som aktiver med særdeles stor likviditet og af særdeles høj kreditkvalitet.
Europa-Parlamentet og Rådet skal have mulighed for at udtale sig om rapporten.
I den i første afsnit omhandlede rapport skal der også tages hensyn til
andre kategorier af aktiver, navnlig værdipapirer, for hvilke der er stillet sikkerhed ved hjælp af boliglån, af høj likviditets- og kreditkvalitet,
andre kategorier af værdipapirer eller lån, der kan belånes i centralbankerne, f.eks. obligationer udstedt af lokalforvaltninger, og gældsbreve og
andre aktiver, der ikke kan belånes i centralbankerne, men er omsættelige, f.eks. værdipapirer, der er noteret på en anerkendt børs, og guld, kernekapitalinstrumenter knyttet til et hovedindeks, garanterede obligationer, særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, virksomhedsobligationer og midler, der bygger på disse aktiver.
EBA undersøger særlig, om følgende kriterier er hensigtsmæssige, og hvilke niveauer der er passende i forbindelse med sådanne definitioner:
aktivernes minimumshandelsvolumen
minimumsmængden af udestående aktiver
transparente prisfastsættelses- og efterhandelsoplysninger
kreditkvalitetstrin, jf. tredje del, afsnit II, kapitel 2
dokumenteret prisstabilitet
gennemsnitlig handelsvolumen og gennemsnitlig handelspoststørrelse
det maksimale kursspænd
restløbetid
minimumsomsætningshastighed.
Senest den 31. januar 2014 aflægger EBA desuden rapport om følgende:
ensartede definitioner af stor og særdeles stor likviditet og kreditkvalitet
de eventuelle utilsigtede følger af definitionen af likvide aktiver for gennemførelsen af pengepolitiske tiltag og i hvilket omfang
en liste over likvide aktiver, som er adskilt fra listen over aktiver, der kan belånes i centralbanker, kan være et incitament for institutterne til at anvende belånbare aktiver, som ikke indgår i definitionen af likvide aktiver, til refinansieringstransaktioner
regulering af likviditet kan mindske institutternes incitament til at yde eller optage lån på det usikrede pengemarked og medføre, at der stilles spørgsmålstegn ved metoden med at bruge EONIA som mål for pengepolitiske foranstaltninger
indførelsen af likviditetsdækningskrav kan gøre det vanskeligere for centralbankerne at sikre prisstabilitet ved hjælp af de eksisterende pengepolitiske rammer og instrumenter
de operationelle krav for kapitalandele af likvide aktiver som anført i artikel 417, litra b)-f), i overensstemmelse med den reguleringsmæssige udvikling på internationalt plan.
Artikel 510
Krav vedrørende net stable funding
Inden den 31. december 2015 aflægger EBA også rapport til Kommissionen på grundlag af de poster, som skal indberettes i henhold til sjette del, afsnit III, og i overensstemmelse med de ensartede indberetningsformater, der henvises til i artikel 415, stk. 3, litra a), og efter høring af ESRB, om metoder til fastlæggelse af størrelsen af den stabile finansiering, som institutterne har adgang til og behov for, og om hensigtsmæssige ensartede definitioner til beregning af et sådant krav vedrørende net stable funding, og undersøger navnlig følgende:
de kategorier og den vægtning, der anvendes på stabile finansieringskilder, jf. artikel 427, stk. 1
de kategorier og den vægtning, der anvendes til fastlæggelse af kravet til stabil finansiering i artikel 428, stk. 1
metoderne skal give de relevante positive eller negative incitamenter med henblik på at fremme en mere stabil langsigtet finansiering af aktiver, forretningsaktiviteter, investeringer og finansiering af institutter
behovet for at udarbejde forskellige metoder til forskellige typer institutter.
EBA overvåger det beløb af krævet stabil finansiering, der dækker finansieringsrisikoen i forbindelse med de derivatkontrakter, der er anført i bilag II, og kreditderivater inden for den etårige tidshorisont for net stable funding ratio, navnlig den fremtidige finansieringsrisiko for disse derivatkontrakter omhandlet i artikel 428s, stk. 2, og artikel 428at, stk. 2, og aflægger rapport til Kommissionen om muligheden for at vedtage en højere faktor for krævet stabil finansiering eller en mere risikofølsom foranstaltning senest den 28. juni 2024. Denne rapport vurderer som minimum:
muligheden for at skelne mellem derivatkontrakter med og uden margen
muligheden for at fjerne, øge eller erstatte kravet i artikel 428s, stk. 2, og artikel 428at, stk. 2
muligheden for mere bredt at ændre behandlingen af derivatkontrakter i forbindelse med beregningen af net stable funding ratio, jf. artikel 428d, artikel 428k, stk. 34 artikel 428s, stk. 2, artikel 428ag, litra a) og b), artikel 428ah, stk. 2, artikel 428al, stk. 4, artikel 428at, stk. 2, artikel 428ay, litra a) og b), og artikel 428az, stk. 2, for bedre at tage højde for den finansieringsrisiko, der er forbundet med disse kontrakter, inden for den etårige tidshorisont for net stable funding ratio
virkningen af de foreslåede ændringer på det beløb af stabil finansiering, der kræves i forbindelse med institutternes derivatkontrakter.
EBA overvåger den stabile finansiering, som kræves for at dække finansieringsrisikoen i forbindelse med værdipapirfinansieringstransaktioner, herunder aktiver, der modtages eller leveres i disse transaktioner, og i forbindelse med usikrede transaktioner med en restløbetid på under seks måneder med finansielle kunder, og aflægger rapport til Kommissionen om, hvorvidt denne behandling er hensigtsmæssig, senest den 28. juni 2023. Denne rapport vurderer som minimum:
muligheden for at anvende højere eller lavere faktorer for stabil finansiering på værdipapirfinansieringstransaktioner med finansielle kunder og på usikrede transaktioner med en restløbetid på under seks måneder med finansielle kunder med henblik på i højere grad at tage hensyn til deres finansieringsrisiko inden for den etårige tidshorisont for net stable funding ratio og de mulige afsmitningsvirkninger mellem finansielle kunder
muligheden for at anvende behandlingen, jf. artikel 428r, stk. 1, litra g), på værdipapirfinansieringstransaktioner, der er sikret med andre typer aktiver
muligheden for at anvende faktorer for stabil finansiering på ikkebalanceførte poster, der anvendes i værdipapirfinansieringstransaktioner, som et alternativ til behandlingen, jf. artikel 428p, stk. 5
tilstrækkeligheden af den asymmetriske behandling af passiver med en restløbetid på under seks måneder leveret af finansielle kunder, som er omfattet af en faktor for tilgængelig stabil finansiering på 0 % i henhold til artikel 428k, stk. 3, litra c), og aktiver, der følger af transaktioner med en restløbetid på under seks måneder med finansielle kunder, som er omfattet af en faktor for krævet stabil finansiering på 0 %, 5 % eller 10 % i henhold til artikel 428r, stk. 1, litra g), artikel 428s, stk. 1, litra c), og artikel 428v, litra b)
virkningen af indførelsen af højere eller lavere faktorer for krævet stabil finansiering for værdipapirfinansieringstransaktioner, navnlig med en restløbetid på under seks måneder med finansielle kunder, på markedslikviditeten af aktiver, der er modtaget som sikkerhed i disse transaktioner, navnlig stats- og virksomhedsobligationer
virkningen af de foreslåede ændringer på det beløb af stabil finansiering, der kræves til disse institutters transaktioner, navnlig til værdipapirfinansieringstransaktioner med en restløbetid på under seks måneder med finansielle kunder, hvor statsobligationer modtages som sikkerhed i disse transaktioner.
EBA overvåger det beløb af stabil finansiering, som kræves for at dække finansieringsrisikoen i forbindelse med institutternes beholdninger af værdipapirer til afdækning af derivatkontrakter. EBA rapporterer om behandlingens hensigtsmæssighed senest den 28. juni 2023. Denne rapport vurderer som minimum:
den mulige indvirkning af behandlingen på investorernes evne til at opnå eksponering mod aktiver og indvirkningen af behandlingen på kreditudbuddet i kapitalmarkedsunionen
muligheden for at anvende tilpassede krav vedrørende stabil finansiering på værdipapirer, der besiddes til afdækning af derivater, som er finansieret af initialmargenen, enten helt eller delvist
muligheden for at anvende tilpassede krav vedrørende stabil finansiering på værdipapirer, der besiddes til afdækning af derivater, som ikke er finansieret af initialmargenen.
Artikel 511
Gearing
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2020 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om, hvorvidt
det er hensigtsmæssigt at indføre et tillæg til gearingsgraden for O-SII'er, og
definitionen og beregningen af det samlede eksponeringsmål omhandlet i artikel 249, stk. 4, herunder behandlingen af centralbankreserver, er hensigtsmæssige.
Artikel 512
Eksponeringer mod overført kreditrisiko
Senest den 31. december 2014 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen og effektiviteten af bestemmelserne i femte del set i lyset af den internationale markedsudvikling.
Artikel 513
Makroprudentiel regulering
Senest den 30. juni 2022 og derefter hvert femte år foretager Kommissionen efter høring af ESRB og EBA en vurdering af, hvorvidt den makroprudentielle regulering i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU er tilstrækkelig til at reducere den systemiske risiko i sektorer, regioner og medlemsstaterne, herunder en vurdering af:
hvorvidt de nuværende makroprudentielle instrumenter i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU er virkningsfulde, effektive og gennemsigtige
hvorvidt dækningen og de mulige grader af overlapning mellem forskellige makroprudentielle instrumenter til håndtering af lignende risici i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU er tilstrækkelige, og foreslår om nødvendigt ny makroprudentiel regulering
hvilket samspil der er mellem internationalt aftalte standarder for systemiske institutter og bestemmelserne i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU, og foreslår om nødvendigt nye regler under hensyntagen til disse internationalt aftalte standarder
hvorvidt andre typer af instrumenter, f.eks. låntagerbaserede instrumenter, bør føjes til de makroprudentielle instrumenter i denne forordning og i direktiv 2013/36/EU for at supplere de kapitalbaserede instrumenter og for at give mulighed for harmoniseret anvendelse af instrumenterne på det indre marked, idet der tages hensyn til, om harmoniserede definitioner af disse instrumenter og indberetning af de respektive data på EU-plan er en forudsætning for indførelsen af sådanne instrumenter
hvorvidt kravet vedrørende gearingsgradbuffer som omhandlet i artikel 92, stk. 1a bør udvides til systemisk vigtige institutter, som ikke er G-SII'er, hvorvidt dets kalibrering bør være forskellig fra kalibreringen af G-SII'er, og hvorvidt dets kalibrering bør afhænge af, hvor systemisk vigtigt instituttet er
hvorvidt den nuværende frivillige gensidighed i de makroprudentielle foranstaltninger bør ændres til obligatorisk gensidighed, og hvorvidt den nuværende ESRB-ramme for frivillig gensidighed er et passende grundlag herfor
hvordan relevante makroprudentielle myndigheder på EU-plan og nationalt plan kan udrustes med værktøjer til imødegåelse af nye systemiske risici fra kreditinstitutters eksponeringer mod ikkebanksektoren, navnlig fra markeder for derivater og værdipapirfinansieringstransaktioner, sektoren for porteføljeadministration og forsikringssektoren.
Artikel 514
Metode til beregning af eksponeringsværdien af derivattransaktioner
Artikel 515
Overvågning og evaluering
Artikel 516
Langsigtet finansiering
Kommissionen aflægger senest den 31. december 2015 rapport om konsekvensen af denne forordning for så vidt angår fremme af langsigtede investeringer i vækstfremmende infrastruktur.
Artikel 517
Definition af justeret kapitalgrundlag
Senest den 31. december 2014 undersøger og aflægger Kommissionen rapport om, hvorvidt definitionen af justeret kapitalgrundlag, der anvendes med henblik på anden del, afsnit III, og fjerde del, er hensigtsmæssig, og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport og om nødvendigt et lovgivningsæssigt forslag.
Artikel 518
Undersøgelse af kapitalinstrumenter, som kan nedskrives eller konverteres på det tidspunkt, hvor instituttet ikke længere er levedygtigt
Senest den 31. december 2015 undersøger og aflægger Kommissionen rapport om, hvorvidt denne forordning bør indeholde krav om, at hybride kernekapitalinstrumenter eller supplerende kapitalinstrumenter skal nedskrives, såfremt det fastslås, at instituttet ikke længere er levedygtigt. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag.
Artikel 518a
Gennemgang af bestemmelser vedrørende »cross-default«
Senest den 28. juni 2022 gennemgår og vurderer Kommissionen, om det er hensigtsmæssigt at kræve, at nedskrivningsrelevante passiver kan være omfattet af bail-in uden at udløse klausuler vedrørende »cross-default« i andre kontrakter, med henblik på i videst muligt omfang at styrke effektiviteten af bail-in-værktøjet og vurdere, hvorvidt der bør indgå en »no-cross-default«-bestemmelse med henblik på nedskrivningsrelevante passiver i vilkårene for eller kontrakterne vedrørende andre passiver. Om nødvendigt ledsages revisionen og vurderingen af et lovgivningsforslag.
Artikel 518b
Rapport om overskridelser og tilsynsbeføjelser til at begrænse udlodninger
Senest den 31. december 2021 aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvorvidt særlige omstændigheder, der medfører alvorlige økonomiske forstyrrelser i de finansielle markeders ordentlige funktion og integritet, kan begrunde, at:
de kompetente myndigheder i sådanne perioder gives mulighed for at udelukke interne modeloverskridelser, der ikke skyldes mangler i de pågældende modeller, fra institutternes markedsrisiko
de kompetente myndigheder tillægges yderligere bindende beføjelser til at indføre restriktioner for institutters udlodninger i sådanne perioder.
Kommissionen overvejer yderligere foranstaltninger, hvis det er relevant.
Artikel 519
Fradrag af aktiver i definerede ydelsesbaserede pensionskasser i egentlige kernekapitalposter
EBA udarbejder senest den 30. juni 2014 en rapport om, hvorvidt reviderede IAS 19 i forbindelse med fradraget i nettopensionsaktiver, jf. artikel 36, stk. 1, litra e), og ændringer i nettopensionsforpligtelser resulterer i upassende volatilitet i institutternes kapitalgrundlag.
Kommissionen udarbejder under hensyntagen til EBA-rapporten senest den 31. december 2014 en rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om det i stk. 1 omhandlede emne, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag, om at indføre en behandling, der justerer aktiver eller forpligtelser i forbindelse med ydelsesbaserede pensionskasser til udregning af kapitalgrundlaget.
Artikel 519a
Rapport og revision
Kommissionen forelægger senest den 1. januar 2022 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af bestemmelserne i tredje del, afsnit II, kapitel 5, set i lyset af udviklingen på securitiseringsmarkederne, herunder i et makroprudentielt og økonomisk perspektiv. Rapporten ledsages om nødvendigt af et lovgivningsforslag og skal navnlig indeholde en vurdering af følgende punkter:
den indvirkning, som hierarkiet af metoder i artikel 254 og beregningen af de risikovægtede eksponeringsbeløb for securitiseringspositioner i artikel 258-266 har på institutters udstedelses- og investeringsaktivitet på securitiseringsmarkederne i Unionen
virkningerne for den finansielle stabilitet i Unionen og medlemsstaterne, med særligt fokus på potentiel spekulation på markedet for fast ejendom og øgede indbyrdes forbindelser mellem finansieringsinstitutter
hvilke foranstaltninger, herunder en eventuel indførelse af en maksimumsgrænse for eksponering mod securitiseringer, der vil være påkrævet for at reducere og imødegå eventuelle negative virkninger af securitisering på den finansielle stabilitet, samtidig med at den positive virkning heraf for finansiering fastholdes, og
virkningerne på finansieringsinstitutters evne til at udgøre en bæredygtig og stabil finansieringskanal for realøkonomien, med særligt fokus på SMV'er, og
hvordan kriterier for miljømæssig bæredygtighed kan integreres i securitiseringsrammen, herunder for eksponeringer mod NPE-securitiseringer.
Rapporten skal også tage hensyn til den reguleringsmæssige udvikling i internationale fora, navnlig for så vidt angår internationale standarder for securitisering.
Artikel 519b
Kapitalgrundlagskrav vedrørende markedsrisici
AFSNIT IIa
GENNEMFØRELSE AF REGLER
Artikel 519c
Overholdelsesværktøj
Værktøjet omhandlet i stk. 1 skal som minimum sætte hvert institut i stand til:
hurtigt at finde frem til de relevante bestemmelser, det skal overholde i medfør af instituttets størrelse og forretningsmodel
følge ændringerne i lovgivningsmæssige retsakter og de tilknyttede gennemførelsesbestemmelser, retningslinjer og skemaer.
AFSNIT III
ÆNDRINGER
Artikel 520
Ændring til forordning (EU) nr. 648/2012
I forordning (EU) nr. 648/2012 ændres som følger:
Følgende kapitel tilføjes i afsnit IV:
"KAPITEL 4
Beregning og indberetning med henblik på forordning (EU) nr.575/2013
Artikel 50a
Beregningen af KCCP
En CCP beregner den hypotetiske kapital (KCCP) på følgende måde:
hvor
EBRMi |
= |
eksponeringens værdi inden risikoreduktion svarende til CCP'ens eksponeringsværdi i forhold til clearingmedlem i, som opstår i forbindelse med alle de kontrakter og transaktioner med det pågældende clearingmedlem, som er beregnet uden at tage hensyn til nævnte clearingmedlems sikkerhedsstillelse |
IMi |
= |
den initialmargen, som clearingmedlem i posterer til CCP'en |
DFi |
= |
det indbetalte bidrag fra clearingmedlem i |
RW |
= |
en risikovægt på 20 % |
kapitalprocent |
= |
8 %. |
Alle værdier i formlen i første afsnit vedrører værdiansættelsen ved afslutningen af dagen før udvekslingen af margin called on final margin call den pågældende dag.
EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at fastlægge følgende i forbindelse med stk. 3:
hyppigheden af og datoerne for de i stk. 2 fastlagte beregninger
de situationer, hvor den kompetente myndighed for et institut, der fungerer som clearingmedlem, kan kræve hyppigere beregninger og indberetninger end dem, der er beskrevet i litra a).
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 50b
Generelle regler for beregningen af KCCP
For beregningen i henhold til artikel 50a, stk. 2, gælder følgende:
en CCP beregner værdien af eksponeringer mod sine clearingmedlemmer som følger:
for eksponeringer, der opstår som følge af kontrakter og transaktioner opført i artikel 301, stk. 1, litra a) og d) i forordning (EU) nr.575/2013, udregnes den i overensstemmelse med markedsværdimetoden i nævnte forordnings artikel 274
for eksponeringer, der opstår som følge af kontrakter og transaktioner opført i artikel 301, stk. 1, litra b), c) og e), i forordning (EU) nr.575/2013, udregnes den i overensstemmelse med den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse, der er omhandlet i artikel 223 i nævnte forordning med tilsynsbaserede volatilitetsjusteringer som omhandlet i artikel 223 og 224 i nævnte forordning. Undtagelsen fastlagt i artikel 285, stk. 3, litra a), i nævnte forordning, finder ikke anvendelse
for eksponeringer, der opstår som følge af transaktioner, der ikke er opført i artikel 301, stk. 1, i forordning (EU) nr.575/2013, og som alene indebærer afviklingsrisiko, udregnes den i overensstemmelse med tredje del, afsnit V, i nævnte forordning
for institutter, der er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr.575/2013, er nettinggrupperne de samme som dem, der er defineret i tredje del, afsnit II, i nævnte forordning
Ved beregningen af de i litra a) nævnte værdier trækker CCP'en clearingmedlemmernes sikkerhedsstillelse, der er behørigt reduceret med de tilsynsbaserede volatilitetsjusteringer i overensstemmelse med den udbyggede metode for finansiel sikkerhedsstillelse i artikel 224 i forordning (EU) nr.575/2013, fra sine eksponeringer
hvis en CCP har eksponeringer i forhold til en eller flere CCP'er, skal den behandle sådanne eksponeringer, som om de var eksponeringer i forhold til clearingmedlemmer, og medtage eventuelle margener eller indbetalte bidrag fra nævnte CCP'er i beregningen af KCCP
hvis en CCP har et bindende ved aftale indgået arrangement med clearingmedlemmerne, som gør det muligt for den at anvende hele eller en del af initialmargenen, som den har modtaget fra clearingmedlemmerne, som om der var tale om indbetalte bidrag, anser CCP'en nævnte initialmargen for at være indbetalte bidrag i forbindelse med beregningen i stk. 1 og ikke som initialmargen
når markedsværdimetoden anvendes som fastlagt i artikel 274 i forordning (EU) nr. 575/2013, erstatter en CCP formlen i artikel 298, stk. 1, litra c), nr. ii), i nævnte forordning med følgende formel:
hvor NGR-tælleren udregnes i overensstemmelse med artikel 274, stk. 1, i nævnte forordning og lige inden variationsmarginerne faktisk byttes ud i slutningen af afregningsperioden, og nævneren er bruttogenanskaffelsesomkostningerne
hvis en CCP ikke kan beregne værdien af NGR som fastsat i artikel 298, stk. 1, litra c), nr. ii), i forordning (EU) nr.575/2013, træffer den følgende foranstaltninger:
underretter de clearingmedlemmer, som er institutter, og deres kompetente myndigheder om sin manglende evne til at beregne NGR og grundene til, at den ikke er i stand til at foretage den beregning
i en periode på tre måneder kan den anvende en NGR-værdi på 0,3 til at foretage beretningen af PCEred i nærværende artikels litra h)
hvis CCP'en ved udgangen af den periode, der er omhandlet i litra i), nr. ii), stadig ikke er i stand til at beregne værdien af NGR, træffer den følgende foranstaltninger:
ophører med at beregne KCCP
underretter de clearingmedlemmer, som er institutter, og deres kompetente myndigheder om, at den er ophørt med at beregne KCCP
hvis en CCP i har mere end én misligholdelsesfond, udfører den beregningen i artikel 50a, stk. 2, for hver misligholdelsesfond separat.
Artikel 50c
Indberetning af data
For så vidt angår artikel 308 i forordning (EU) nr.575/2013 skal en CCP oplyse de clearingmedlemmer, som er institutter, og deres kompetente myndigheder om følgende:
den hypotetiske kapital (KCCP)
summen af de indbetalte bidrag (DFCM)
de indbetalte finansielle ressourcer, som den – ved lov eller på grundlag af kontraktmæssig aftale med clearingmedlemmerne – er forpligtet til at anvende til at dække tab som følge af et eller flere clearingmedlemmers misligholdelse, inden den anvender de resterende clearingmedlemmers bidrag til misligholdelsesfonden (DFCCP)
det samlede antal clearingmedlemmer (N)
koncentrationsfaktoren (β), som omhandlet i artikel 50d.
Hvis CCP'en har mere end én misligholdelsesfond, indberetter den de data, der anføres i første afsnit, for hver misligholdelsesfond separat.
EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende:
den ensartede model med henblik på den i stk. 1 omhandlede indberetning
hyppigheden af og datoerne for den i stk. 2 omhandlede indberetning
de situationer, hvor den kompetente myndighed for et institut, der fungerer som clearingmedlem, kan kræve en hyppigere indberetninger end de i litra b) nævnte.
EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 50d
Beregning af specifikke poster, som CCP'en indberetter
Med henblik på artikel 50c gælder følgende:
hvis en CCP i henhold til bestemmelserne skal anvende en del af eller alle sine finansielle ressourcer parallelt med dens clearingmedlemmers indbetalte bidrag på en måde, som gør disse ressourcer lig med et clearingmedlems indbetalte bidrag for så vidt angår, hvordan de dækker de tab, der er påført af CCP'en som følge af et eller flere clearingmedlemmers misligholdelse eller insolvens, lægger CCP'en et beløb svarende til nævnte ressourcer til de samlede indbetalte bidrag (DFCM)
en CCP skal beregne koncentrationsfaktoren (β) efter følgende formel:
hvor
PCEred,i |
= |
det reducerede tal for potentiel fremtidig krediteksponering for alle en CCP's kontrakter and transaktioner med clearingmedlem i; |
PCEred,1 |
= |
det reducerede tal for potentiel fremtidig krediteksponering for alle en CCP's kontrakter og transaktioner med det clearingmedlem, der har den største PCEred -værdi. |
PCEred,2 |
= |
det reducerede tal for potentiel fremtidig krediteksponering for alle en CCP's kontrakter og transaktioner med det clearingmedlem, der har den næststørste PCEred-værdi |
Artikel 11, stk. 15, litra b) udgår
I artikel 89 indsættes følgende stykke:
Indtil 15 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for den seneste af de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i artikel 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 og 49, eller indtil der i henhold til artikel 25 er truffet en afgørelse om anerkendelse af en CCP, alt efter hvilken dato der indtræffer først, anvender den pågældende CCP den behandling, der er omhandlet i nærværende stykkes tredje afsnit.
Indtil fristerne fastlagt i nærværende stykkes første og andet afsnit, og med forbehold af nærværende stykkes fjerde afsnit, hvis en CCP ikke har en misligholdelsesfond, og den ikke har et bindende arrangement med clearingmedlemmerne, som gør det muligt for den at anvende hele eller en del af initialmargenen, som den har modtaget fra clearingmedlemmerne, som om der var tale om indbetalte bidrag, inkluderer de data, som den skal indberette i overensstemmelse med artikel 50c, stk. 1, det totale beløb af initialmargenen, som den har modtaget fra clearingmedlemmerne.
Fristerne i nærværende stykkes første og andet afsnit kan forlænges med seks måneder i overensstemmelse med en gennemførelsesretsakt vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 497, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013."
ELLEVTE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 521
Ikrafttrædelse og anvendelsesdato
Denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014, med undtagelse af:
artikel 8, stk. 3, artikel 21 og artikel 451, stk. 1, som finder anvendelse fra den 1. januar 2015
artikel 413, stk. 1, som finder anvendelse fra den 1. januar 2016
de bestemmelser i denne forordning, der pålægger ESA'erne at forelægge Kommissionen udkast til tekniske standarder, og de bestemmelser i denne forordning, der tillægger Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, som finder anvendelse fra den 28. juni 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
BILAG I
Klassificering af ikkebalanceførte poster
1. Fuld risiko:
Garantier i form af kreditsubstitutter (f.eks. garantier for god betaling af kreditfaciliteter)
Kreditderivater
Accepter
Endosserede veksler, som ikke er forpligtende underskrevet af et andet institut eller investeringsselskab
Transaktioner med regresret (f.eks. factoring, faciliteter vedrørende fakturarabat)
Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn i form af kreditsubstitutter
Aktiver købt i henhold til konstant terminskontrakt
"Forward deposits"
Ikkebetalt del af delvis betalte aktier og værdipapirer
Salgs- og genkøbsaftaler som omhandlet i artikel 12, stk. 3 og 5, i direktiv 86/635/EØF
Andre poster med fuld risiko.
2. Mellemliggende risiko:
Ikkebalanceførte handelsfinansieringsposter:remburser, udstedte og bekræftede (jf. også mellemliggende/lav risiko)
Andre ikkebalanceførte poster
Rederigarantier, told- og afgiftsgarantier
Uudnyttede kreditfaciliteter (forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater) med en oprindelig løbetid på mere end et år
"Note issuance facilities" (NIF) og "revolving underwriting facilities" (RUF)
Andre poster med mellemliggende risiko og som meddelt EBA.
3. Mellemliggende/lav risiko:
Ikkebalanceførte handelsfinansieringsposter:
Remburser, hvor den underliggende forsendelse udgør sikkerhedsstillelsen og andre selvlikviderende transaktioner
Garantier (herunder licitations- og fuldførelsesgarantier, tilknyttet forskudsbetaling og tilbageholdelsesgarantier) samt garantier, der ikke har form af kreditsubstitutter
Uigenkaldeligt afgivne kredittilsagn, der ikke har form af kreditsubstitutter
Andre ikkebalanceførte handelsfinansieringsposter
Uudnyttede kreditfaciliteter, herunder forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater, med en oprindelig løbetid på ikke over et år, som ikke uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som ikke effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed
Andre poster med mellemliggende/lav risiko og som meddelt EBA.
4. Lav risiko:
Uudnyttede kreditfaciliteter, herunder forpligtelser til udlån, køb af værdipapirer, ydelse af garantier og acceptcertifikater, som uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som effektivt sikrer en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed. Detaileksponeringer kan opsiges uden betingelser, hvis vilkårene herfor sætter instituttet i stand til at opsige dem i det omfang, det er tilladt i medfør af forbrugerbeskyttelseslovgivningen og tilknyttet lovgivning
Uudnyttede kreditfaciliteter for licitations- og fuldførelsesgarantier, som uden betingelser kan opsiges når som helst uden varsel, eller som effektivt muliggør en automatisk opsigelse i tilfælde af en forringelse af låntagers kreditværdighed, og
Andre poster med lav risiko og som meddelt EBA.
BILAG II
Derivattyper
1. Rentekontrakter:
renteswaps i en enkelt valuta
basisswaps
fremtidige renteaftaler (FRA)
rentefutures
renteoptioner
andre kontrakter af samme art.
2. Valutakurskontrakter samt kontrakter vedrørende guld:
valutaswaps
valutaterminsforretninger
valutafutures
valutaoptioner
andre kontrakter af samme art
kontrakter af samme art som a)-e) vedrørende guld.
3. Kontrakter af samme art som dem, der er nævnt i nærværende bilags punkt 1, litra a)-e), og punkt 2, litra a)-d), med andre underliggende instrumenter eller indekser. Disse omfatter som minimum alle instrumenter som omhandlet i afsnit C, punkt 4-7, 9, 10 og 11, i bilag I til direktiv 2014/65/EU, der ikke på anden måde er medtaget i nærværende bilags punkt 1 og 2.
BILAG III
Poster, der er omfattet af krav om supplerende indberetning af likvide aktiver
1. kontanter
2. centralbankeksponeringer, i det omfang der kan trækkes på disse eksponeringer i stresssituationer
3. værdipapirer, der udgør fordringer på eller fordringer garanteret af stater, centralbanker, ikkecentralregeringer, offentlige enheder, regioner med selvstændig beføjelse til at fastsætte og opkræve skatter og lokale myndigheder, Den Internationale Betalingsbank, Den Internationale Valutafond, Den Europæiske Union, den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet, den europæiske stabilitetsmekanisme eller multilaterale udviklingsbanker, og som opfylder samtlige følgende betingelser:
de er tillagt en risikovægt på 0 % i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2
de udgør ikke en forpligtelse for et institut eller et investeringsselskab eller en af dets tilknyttede enheder.
4. værdipapirer, undtagen de i punkt 3 omhandlede, der udgør fordringer på eller fordringer garanteret af stater eller centralbanker, udstedt i nationale valutaer af staten eller centralbanken i den valuta og det land, hvor likviditetsrisikoen findes, eller udstedt i fremmede valutaer, i det omfang besiddelsen af sådan gæld matcher likviditetsbehovet i forbindelse med bankens transaktioner i det pågældende tredjeland.
5. værdipapirer, der udgør fordringer på eller fordringer garanteret af stater, centralbanker, ikkecentralregeringer, offentlige enheder, regioner med selvstændig beføjelse til at fastsætte og opkræve skatter og lokale myndigheder eller multilaterale udviklingsbanker, og som opfylder samtlige følgende betingelser:
de er tillagt en risikovægt på 20 % i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2
de udgør ikke en forpligtelse for et institut eller et investeringsselskab eller en af dets tilknyttede enheder.
6. værdipapirer, undtagen de i punkt 3, 4 og 5 omhandlede, der kan tillægges en risikovægt på 20 % eller bedre i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2, eller som internt vurderes til at have en tilsvarende kreditkvalitet, og opfylder en af følgende betingelser:
de udgør ikke en fordring på en SSPE, et institut eller et investeringsselskab eller en af dets tilknyttede enheder
der er tale om obligationer, der kan behandles som fastsat i artikel 129, stk. 4 eller 5
der er tale om dækkede obligationer som defineret i artikel 3, nr. 1), i direktiv (EU) 2019/2162, og som ikke er omhandlet i nærværende punkts litra b).
7. værdipapirer, undtagen dem, der er omhandlet i punkt 3-6, der kan tillægges en risikovægt på 50 % eller bedre i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2, eller som internt vurderes til at have en tilsvarende kreditkvalitet og ikke udgør en fordring på en SSPE, et institut eller et investeringsselskab eller en af dets tilknyttede enheder.
8. værdipapirer, undtagen de i punkt 3-7 omhandlede, der er sikret med aktiver, der kan tillægges en risikovægt på 35 % eller bedre i henhold til tredje del, afsnit II, kapitel 2, eller som internt vurderes til at have en tilsvarende kreditkvalitet, og som er fuldt og helt sikret ved pant i beboelsesejendom i overensstemmelse med artikel 125.
9. standbykreditfaciliteter udbudt af centralbanker i pengepolitisk øjemed, forudsat at disse faciliteter ikke er sikret ved likvide aktiver med undtagelse af likviditetsstøtte i en krisesituation.
10. lovbestemte eller vedtægtsmæssige minimumsindskud hos det centrale kreditinstitut og anden vedtægtsmæssig eller kontraktfastsat tilgængelig likvid finansiering fra det centrale kreditinstitut eller -institutter, som er medlemmer af det netværk, der er omhandlet i artikel 113, stk. 7, eller som er fritaget i henhold til artikel 10, for så vidt denne finansiering ikke er sikret med likvide aktiver, hvis kreditinstituttet tilhører et netværk i henhold til lovbestemte eller vedtægtsmæssige bestemmelser.
11. børsnoterede, centralt clearede egentlige kernekapitalaktier, der er en del af et større aktieindeks denomineret i medlemsstatens nationale valuta, og som ikke er udstedt af et institut eller et investeringsselskab eller nogen af dets tilknyttede selskaber.
12. guld, der er noteret på en anerkendt børs, og som opbevares hos tredjemand.
Alle poster, bortset fra de i punkt 1, 2 og 9 omhandlede, skal opfylde følgende betingelser:
de handles på simple genkøbsaftale- eller spotmarkeder, der er karakteriseret ved en lav koncentrationsgrad
de har vist sig at være en pålidelig likviditetskilde enten ved genkøbsaftaler eller salg, også i stresssituationer
de er ubehæftede.
BILAG IV
Sammenligningstabel
Nærværende forordning |
Direktiv 2006/48/EF |
Direktiv 2006/49/EF |
Artikel 1 |
|
|
Artikel 2 |
|
|
Artikel 3 |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 1) |
Artikel 4, stk. 1 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 2) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra b) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 3) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra c) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 4) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra p) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 5)-7) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 8) |
Artikel 4, nr.18 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 9)-12) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 13) |
Artikel 4, nr. 41 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 14) |
Artikel 4, nr. 42 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 15) |
Artikel 4, nr. 12 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 16) |
Artikel 4, nr. 13 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 17) |
Artikel 4, nr. 3 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 18) |
Artikel 4, nr. 21 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 19) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 20) |
Artikel 4, nr. 19 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 21) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 22) |
Artikel 4, nr. 20 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 23) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 24) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 25) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra c) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 26) |
Artikel 4, nr. 5 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 27) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 28) |
Artikel 4, nr. 14 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 29) |
Artikel 4, nr. 16 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 30) |
Artikel 4, nr. 15 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 31) |
Artikel 4, nr. 17 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 32)-34) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 35) |
Artikel 4, nr. 10 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 36) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 37) |
Artikel 4, nr. 9 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 38) |
Artikel 4, nr. 46 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 39) |
Artikel 4, nr. 45 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 40) |
Artikel 4, nr. 4 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 41) |
Artikel 4, nr. 48 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 42) |
Artikel 4, nr. 2 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 43) |
Artikel 4, nr. 7 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 44) |
Artikel 4, nr. 8 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 45) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 46) |
Artikel 4, nr. 23 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 47)-49) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 50) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra e) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 51) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 52 |
Artikel 4, nr. 22 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 53) |
Artikel 4, nr. 24 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 54) |
Artikel 4, nr. 25 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 55) |
Artikel 4, nr. 27 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 56) |
Artikel 4, nr. 28 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 57) |
Artikel 4, nr. 30 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 58) |
Artikel 4, nr. 31 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 59) |
Artikel 4, nr. 32 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 60) |
Artikel 4, nr. 35 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 61) |
Artikel 4, nr. 36 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 62) |
Artikel 4, nr. 40 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 63) |
Artikel 4, nr. 40a |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 64) |
Artikel 4, nr. 40b |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 65) |
Artikel 4, nr. 43 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 66) |
Artikel 4, nr. 44 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 67) |
Artikel 4, nr. 39 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 68)-71) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 72) |
Artikel 4, nr. 47 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 73) |
Artikel 4, nr. 49 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 74)-81) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 82) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra m) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 83) |
Artikel 4, nr. 33 |
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 84)-91) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 92) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra i) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 93)-117) |
|
|
Artikel 4, stk. 1, nr. 118) |
|
Artikel 3, stk. 1, litra r) |
Artikel 4, stk. 1, nr. 119)-128) |
|
|
Artikel 4, stk.2 |
|
|
Artikel 4, stk. 3 |
|
|
Artikel 6, stk. 1 |
Artikel 68, stk. 1 |
|
Artikel 6, stk. 2 |
Artikel 68, stk. 2 |
|
Artikel 6, stk. 3 |
Artikel 68, stk. 3 |
|
Artikel 6, stk. 4 |
|
|
Artikel 6, stk. 5 |
|
|
Artikel 7, stk. 1 |
Artikel 69, stk. 1 |
|
Artikel 7, stk. 2 |
Artikel 69, stk. 2 |
|
Artikel 7, stk. 3 |
Artikel 69, stk. 3 |
|
Artikel 8, stk. 1 |
|
|
Artikel 8, stk. 2 |
|
|
Artikel 8, stk. 3 |
|
|
Artikel 9, stk. 1 |
Artikel 70, stk. 1 |
|
Artikel 9, stk. 2 |
Artikel 70, stk. 2 |
|
Artikel 9, stk. 3 |
Artikel 70, stk. 3 |
|
Artikel 10, stk. 1 |
Artikel 3, stk. 1 |
|
Artikel 10, stk. 2 |
|
|
Artikel 11, stk. 1 |
Artikel 71, stk. 1 |
|
Artikel 11, stk. 2 |
Artikel 71, stk. 2 |
|
Artikel 11, stk. 3 |
|
|
Artikel 11, stk. 4 |
Artikel 3, stk. 2 |
|
Artikel 11, stk. 5 |
|
|
Artikel 12 |
|
|
Artikel 13, stk. 1 |
Artikel 72, stk. 1 |
|
Artikel 13, stk. 2 |
Artikel 72, stk. 2 |
|
Artikel 13, stk. 3 |
Artikel 72, stk. 3 |
|
Artikel 13, stk. 4 |
|
|
Artikel 14, stk. 1 |
Artikel 73, stk. 3 |
|
Artikel 14, stk. 2 |
|
|
Artikel 14, stk. 3 |
|
|
Artikel 15 |
|
Artikel 22 |
Artikel 16 |
|
|
Artikel 17, stk. 1 |
|
Artikel 23 |
Artikel 17, stk. 2 |
|
|
Artikel 17, stk. 3 |
|
|
Artikel 18, stk. 1 |
Artikel 133, stk. 1, første afsnit |
|
Artikel 18, stk. 2 |
Artikel 133, stk. 1, andet afsnit |
|
Artikel 18, stk. 3 |
Artikel 133, stk. 1, tredje afsnit |
|
Artikel 18, stk. 4 |
Artikel 133, stk. 2 |
|
Artikel 18, stk. 5 |
Artikel 133, stk. 3 |
|
Artikel 18, stk. 6 |
Artikel 134, stk. 1 |
|
Artikel 18, stk. 7 |
|
|
Artikel 18, stk. 8 |
Artikel 134, stk. 2 |
|
Artikel 19, stk. 1 |
Artikel 73, stk. 1, litra b) |
|
Artikel 19, stk. 2 |
Artikel 73, stk. 1 |
|
Artikel 19, stk. 3 |
Artikel 73, stk. 1, andet afsnit |
|
Artikel 20, stk. 1 |
Artikel 105, stk. 3, artikel 129, stk. 2, og bilag X, del 3, nr. 30) og 31) |
|
Artikel 20, stk. 2 |
Artikel 129, stk. 2, tredje afsnit |
|
Artikel 20, stk. 3 |
Artikel 129, stk. 2, fjerde afsnit |
|
Artikel 20, stk. 4 |
Artikel 129, stk. 2, femte afsnit |
|
Artikel 20, stk. 5 |
|
|
Artikel 20, stk. 6 |
Artikel 84, stk. 2 |
|
Artikel 20, stk. 7 |
Artikel 129, stk. 2, sjette afsnit |
|
Artikel 20, stk. 8 |
Artikel 129, stk. 2, syvende og ottende afsnit |
|
Artikel 21, stk. 1 |
|
|
Artikel 21, stk. 2 |
|
|
Artikel 21, stk. 3 |
|
|
Artikel 21, stk. 4 |
|
|
Artikel 22 |
Artikel 73, stk. 2 |
|
Artikel 23 |
|
Artikel 3, stk. 1, andet afsnit |
Artikel 24 |
Artikel 74, stk. 1 |
|
Artikel 25 |
|
|
Artikel 26, stk. 1 |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 26, stk. 1, litra a) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 26, stk. 1, litra b) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 26, stk. 1, litra c) |
Artikel 57, litra b) |
|
Artikel 26, stk. 1, litra d) |
|
|
Artikel 26, stk. 1, litra e) |
Artikel 57, litra b) |
|
Artikel 26, stk. 1, litra f) |
Artikel 57, litra c) |
|
Artikel 26, stk. 1, første afsnit |
Artikel 61, andet afsnit |
|
Artikel 26, stk. 2, litra a) |
Artikel 57, andet, tredje og fjerde afsnit |
|
Artikel 26, stk. 2, litra b) |
Artikel 57, andet, tredje og fjerde afsnit |
|
Artikel 26, stk. 3 |
|
|
Artikel 26, stk. 4 |
|
|
Artikel 27 |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra a) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra b) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 28, stk. 1, litra c) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 28, stk. 1, litra d) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra e) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra f) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra g) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra h) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra i) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 28, stk. 1, litra j) |
Artikel 57, litra a) |
|
Artikel 28, stk. 1, litra k) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra l) |
|
|
Artikel 28, stk. 1, litra m) |
|
|
Artikel 28, stk. 2 |
|
|
Artikel 28, stk. 3 |
|
|
Artikel 28, stk. 4 |
|
|
Artikel 28, stk. 5 |
|
|
Artikel 29 |
|
|
Artikel 30 |
|
|
Artikel 31 |
|
|
Artikel 32, stk. 1, litra a) |
|
|
Artikel 32, stk. 1, litra b) |
Artikel 57, fjerde afsnit |
|
Artikel 32, stk. 2 |
|
|
Artikel 33, stk. 1, litra a) |
Artikel 64, stk. 4 |
|
Artikel 33, stk. 1, litra b) |
Artikel 64, stk. 4 |
|
Artikel 33, stk. 1, litra c) |
|
|
Artikel 33, stk. 2 |
|
|
Artikel 33, stk. 3, litra a) |
|
|
Artikel 33, stk. 3, litra b) |
|
|
Artikel 33, stk. 3, litra c) |
|
|
Artikel 33, stk. 3, litra d) |
|
|
Artikel 33, stk. 4 |
|
|
Artikel 34 |
Artikel 64, stk. 5 |
|
Artikel 35 |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra a) |
Artikel 57, litra k) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra b) |
Artikel 57, litra j) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra c) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra d) |
Artikel 57, litra q) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra e) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra f) |
Artikel 57, litra i) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra g) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra h) |
Artikel 57, litra n) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra i) |
Artikel 57, litra m) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra j) |
Artikel 66, stk. 2 |
|
Artikel 36, stk. 1, litra k), nr. i) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra k), nr. ii) |
Artikel 57, litra r) |
|
Artikel 36, stk. 1, litra k), nr. iii) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra k), nr. iv) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra k), nr. v) |
|
|
Artikel 36, stk. 1, litra l) |
Artikel 61, andet afsnit |
|
Artikel 36, stk. 2 |
|
|
Artikel 36, stk. 3 |
|
|
Artikel 37 |
|
|
Artikel 38 |
|
|
Artikel 39 |
|
|
Artikel 40 |
|
|
Artikel 41 |
|
|
Artikel 42 |
|
|
Artikel 43 |
|
|
Artikel 44 |
|
|
Artikel 45 |
|
|
Artikel 46 |
|
|
Artikel 47 |
|
|
Artikel 48 |
|
|
Artikel 49, stk. 1 |
Artikel 59 |
|
Artikel 49, stk. 2 |
Artikel 60 |
|
Artikel 49, stk. 3 |
|
|
Artikel 49, stk. 4 |
|
|
Artikel 49, stk. 5 |
|
|
Artikel 49, stk. 6 |
|
|
Artikel 50 |
Artikel 66, artikel 57, litra ca), artikel 63a |
|
Artikel 51 |
Artikel 66, artikel 57, litra ca), artikel 63a |
|
Artikel 52 |
Artikel 63a |
|
Artikel 53 |
|
|
Artikel 54 |
|
|
Artikel 55 |
|
|
Artikel 56 |
|
|
Artikel 57 |
|
|
Artikel 58 |
|
|
Artikel 59 |
|
|
Artikel 60 |
|
|
Artikel 61 |
Artikel 66, artikel 57, litra ca), artikel 63a |
|
Artikel 62, litra a) |
Artikel 64, stk. 3 |
|
Artikel 62, litra b) |
|
|
Artikel 62, litra c) |
|
|
Artikel 62, litra d) |
Artikel 63, stk. 3 |
|
Artikel 63 |
Artikel 63, stk. 1 og 2, og artikel 64, stk. 3 |
|
Artikel 64 |
Artikel 64, stk. 3, litra c) |
|
Artikel 65 |
|
|
Artikel 66 |
Artikel 57, artikel 66, stk. 2 |
|
Artikel 67 |
Artikel 57, artikel 66, stk. 2 |
|
Artikel 68 |
|
|
Artikel 69 |
Artikel 57, artikel 66, stk. 2 |
|
Artikel 70 |
Artikel 57, artikel 66, stk. 2 |
|
Artikel 71 |
Artikel 66, artikel 57, litra ca), artikel 63a |
|
Artikel 72 |
Artikel 57, artikel 66 |
|
Artikel 73 |
|
|
Artikel 74 |
|
|
Artikel 75 |
|
|
Artikel 76 |
|
|
Artikel 77 |
Artikel 63a, stk. 2 |
|
Artikel 78, stk. 1 |
Artikel 63a, stk. 2 |
|
Artikel 78, stk. 2 |
|
|
Artikel 78, stk. 3 |
|
|
Artikel 78, stk. 4 |
Artikel 63a, stk. 2, fjerde afsnit |
|
Artikel 78, stk. 5 |
|
|
Artikel 79 |
Artikel 58 |
|
Artikel 80 |
|
|
Artikel 81 |
Artikel 65 |
|
Artikel 82 |
Artikel 65 |
|
Artikel 83 |
|
|
Artikel 84 |
Artikel 65 |
|
Artikel 85 |
Artikel 65 |
|
Artikel 86 |
Artikel 65 |
|
Artikel 87 |
Artikel 65 |
|
Artikel 88 |
Artikel 65 |
|
Artikel 89 |
Artikel 120 |
|
Artikel 90 |
Artikel 122 |
|
Artikel 91 |
Artikel 121 |
|
Artikel 92 |
Artikel 66, artikel 75 |
|
Artikel 93, stk. 1-4 |
Artikel 10, stk. 1-4 |
|
Artikel 93, stk. 5 |
|
|
Artikel 94 |
|
Artikel 18, stk. 2-4 |
Artikel 95 |
|
|
Artikel 96 |
|
|
Artikel 97 |
|
|
Artikel 98 |
|
Artikel 24 |
Artikel 99, stk. 1 |
Artikel 74, stk. 2 |
|
Artikel 99, stk. 2 |
|
|
Artikel 100 |
|
|
Artikel 101, stk. 1 |
|
|
Artikel 101, stk. 2 |
|
|
Artikel 101, stk. 3 |
|
|
Artikel 102, stk. 1 |
|
Artikel 11, stk. 1 |
Artikel 102, stk. 2 |
|
Artikel 11, stk. 3 |
Artikel 102, stk. 3 |
|
Artikel 11, stk. 4 |
Artikel 102, stk. 4 |
|
Bilag VII, del C, pkt. 1 |
Artikel 103 |
|
Bilag VII, del A, pkt. 1 |
Artikel 104, stk. 1 |
|
Bilag VII, del D, pkt. 1 |
Artikel 104, stk. 2 |
|
Bilag VII, del D, pkt. 2 |
Artikel 105, stk. 1 |
|
Artikel 33, stk. 1 |
Artikel 105, stk. 2-10 |
|
Bilag VII, del B, pkt. 1-9 |
Artikel 105, stk. 11-13 |
|
Bilag VII, del B, pkt. 11-13 |
Artikel 106 |
|
Bilag VII, del C, pkt. 1-3 |
Artikel 107 |
Artikel 76, artikel 78, stk. 4 og bilag III, del 2, pkt. 6 |
|
Artikel 108, stk. 1 |
Artikel 91 |
|
Artikel 108, stk. 2 |
|
|
Artikel 109 |
Artikel 94 |
|
Artikel 110 |
|
|
Artikel 111 |
Artikel 78, stk. 1-3 |
|
Artikel 112 |
Artikel 79, stk. 1 |
|
Artikel 113, stk. 1 |
Artikel 80, stk. 1 |
|
Artikel 113, stk. 2 |
Artikel 80, stk. 2 |
|
Artikel 113, stk. 3 |
Artikel 80, stk. 4 |
|
Artikel 113, stk. 4 |
Artikel 80, stk. 5 |
|
Artikel 113, stk. 5 |
Artikel 80, stk. 6 |
|
Artikel 113, stk. 6 |
Artikel 80, stk. 7 |
|
Artikel 113, stk. 7 |
Artikel 80, stk. 8 |
|
Artikel 114 |
Bilag VI, del I, pkt. 1-5 |
|
Artikel 115, stk. 1 og 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 8-11 |
|
Artikel 115, stk. 5 |
|
|
Artikel 116, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 14 |
|
Artikel 116, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 14 |
|
Artikel 116, stk. 3 |
|
|
Artikel 116, stk. 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 15 |
|
Artikel 116, stk. 5 |
Bilag VI, del I, pkt. 17 |
|
Artikel 116, stk. 6 |
Bilag VI, del I, pkt. 17 |
|
Artikel 117, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 18 og 19 |
|
Artikel 117, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 20 |
|
Artikel 117, stk. 3 |
Bilag VI, del I, pkt. 21 |
|
Artikel 118 |
Bilag VI, del I, pkt. 22 |
|
Artikel 119, stk. 1 |
|
|
Artikel 119, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 37 og 38 |
|
Artikel 119, stk. 3 |
Bilag VI, del I, pkt. 40 |
|
Artikel 119, stk. 4 |
|
|
Artikel 119, stk. 5 |
|
|
Artikel 120, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 29 |
|
Artikel 120, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 31 |
|
Artikel 120, stk. 3 |
Bilag VI, Part I, pkt. 33-36 |
|
Artikel 121, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 26 |
|
Artikel 121, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 25 |
|
Artikel 121, stk. 3 |
Bilag VI, del I, pkt. 27 |
|
Artikel 122 |
Bilag VI, del I, pkt. 41 og 42 |
|
Artikel 123 |
Artikel 79, stk. 2 og 3 og bilag VI, del I, pkt. 43 |
|
Artikel 124, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 44 |
|
Artikel 124, stk. 2 |
|
|
Artikel 124, stk. 3 |
|
|
Artikel 125, stk. 1-3 |
Bilag VI, del I, pkt. 45-49 |
|
Artikel 125, stk. 4 |
|
|
Artikel 126, stk. 1 og 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 51-55 |
|
Artikel 126, stk. 3 og 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 58 og 59 |
|
Artikel 127, stk. 1 og 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 61 og 62 |
|
Artikel 127, stk. 3 og 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 64 og 65 |
|
Artikel 128, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 66 og 76 |
|
Artikel 128, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 66 |
|
Artikel 128, stk. 3 |
|
|
Artikel 129, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 68, afsnit 1 og 2 |
|
Artikel 129, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 69 |
|
Artikel 129, stk. 3 |
Bilag VI, del I, pkt. 71 |
|
Artikel 129, stk. 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 70 |
|
Artikel 129, stk. 5 |
|
|
Artikel 130 |
Bilag VI, del I, pkt. 72 |
|
Artikel 131 |
Bilag VI, del I, pkt. 73 |
|
Artikel 132, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 74 |
|
Artikel 132, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 75 |
|
Artikel 132, stk. 3 |
Bilag VI, del I, pkt. 77 og 78 |
|
Artikel 132, stk. 4 |
Bilag VI, del I, pkt. 79 |
|
Artikel 132, stk. 5 |
Bilag VI, del I, pkt. 80 og 81 |
|
Artikel 133, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 86 |
|
Artikel 133, stk. 2 |
|
|
Artikel 133, stk. 3 |
|
|
Artikel 134, stk. 1-3 |
Bilag VI, del I, pkt. 82-84 |
|
Artikel 134, stk. 4-7 |
Bilag VI, del I, pkt. 87-90 |
|
Artikel 135 |
Artikel 81, stk. 1, 2 og 4 |
|
Artikel 136, stk. 1 |
Artikel 82, stk. 1 |
|
Artikel 136, stk. 2 |
Bilag VI, del 2, pkt. 12-16 |
|
Artikel 136, stk. 3 |
Artikel 150, stk. 3 |
|
Artikel 137, stk. 1 |
Bilag VI, del I, pkt. 6 |
|
Artikel 137, stk. 2 |
Bilag VI, del I, pkt. 7 |
|
Artikel 137, stk. 3 |
|
|
Artikel 138 |
Bilag VI, del III, pkt. 1-7 |
|
Artikel 139 |
Bilag VI, del III, pkt. 8-17 |
|
Artikel 140, stk. 1 |
|
|
Artikel 140, stk. 2 |
|
|
Artikel 141 |
|
|
Artikel 142, stk. 1 |
|
|
Artikel 142, stk. 2 |
|
|
Artikel 143, stk. 1 |
Artikel 84, stk. 1 og bilag VII, del 4, point 1 |
|
Artikel 143, stk. 1 |
Artikel 84, stk. 2 |
|
Artikel 143, stk. 1 |
Artikel 84, stk. 3 |
|
Artikel 143, stk. 1 |
Artikel 84, stk. 4 |
|
Artikel 143, stk. 1 |
|
|
Artikel 144 |
|
|
Artikel 145 |
|
|
Artikel 146 |
|
|
Artikel 147, stk. 1 |
Artikel 86, stk. 9 |
|
Artikel 147, stk. 2-9 |
Artikel 86, stk. 1-8 |
|
Artikel 148, stk. 1 |
Artikel 85, stk. 1 |
|
Artikel 148, stk. 2 |
Artikel 85, stk. 2 |
|
Artikel 148, stk. 3 |
|
|
Artikel 148, stk. 4 |
Artikel 85, stk. 3 |
|
Artikel 148, stk. 5 |
|
|
Artikel 148, stk. 1 |
|
|
Artikel 149 |
Artikel 85, stk. 4 og 5 |
|
Artikel 150, stk. 1 |
Artikel 89, stk. 1 |
|
Artikel 150, stk. 2 |
Artikel 89, stk. 2 |
|
Artikel 150, stk. 3 |
|
|
Artikel 150, stk. 4 |
|
|
Artikel 151 |
Artikel 87, stk. 1-10 |
|
Artikel 152, stk. 1 og 2 |
Artikel 87, stk. 11 |
|
Artikel 152, stk. 3 og 4 |
Artikel 87, stk. 12 |
|
Artikel 152, stk. 5 |
|
|
Artikel 153, stk. 1 |
Bilag VII, del I, pkt. 3 |
|
Artikel 153, stk. 2 |
|
|
Artikel 153, stk. 3-8 |
Bilag VII, del I, pkt. 4-9 |
|
Artikel 153, stk. 9 |
|
|
Artikel 154 |
Bilag VII, del I, pkt. 10-16 |
|
Artikel 155, stk. 1 |
Bilag VII, del I, pkt. 17 og 18 |
|
Artikel 155, stk. 2 |
Bilag VII, del I, pkt. 19-21 |
|
Artikel 155, stk. 3 |
Bilag VII, del I, pkt. 22-24 |
|
Artikel 155, stk. 4 |
Bilag VII, del I, pkt. 25-26 |
|
Artikel 156 |
|
|
Artikel 156 |
Bilag VII, del I, pkt. 27 |
|
Artikel 157, stk. 1 |
Bilag VII, del I, pkt. 28 |
|
Artikel 157, stk. 2-5 |
|
|
Artikel 158, stk. 1 |
Artikel 88, stk. 2 |
|
Artikel 158, stk. 2 |
Artikel 88, stk. 3 |
|
Artikel 158, stk. 3 |
Artikel 88, stk. 4 |
|
Artikel 158, stk. 4 |
Artikel 88, stk. 6 |
|
Artikel 158, stk. 5 |
Bilag VII, del I, pkt. 30 |
|
Artikel 158, stk. 6 |
Bilag VII, del I, pkt. 31 |
|
Artikel 158, stk. 7 |
Bilag VII, del I, pkt. 32 |
|
Artikel 158, stk. 8 |
Bilag VII, del I, pkt. 33 |
|
Artikel 158, stk. 9 |
Bilag VII, del I, pkt. 34 |
|
Artikel 158, stk. 10 |
Bilag VII, del I, pkt. 35 |
|
Artikel 158, stk. 11 |
|
|
Artikel 159 |
Bilag VII, del I, pkt. 36 |
|
Artikel 160, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 2 |
|
Artikel 160, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 3 |
|
Artikel 160, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 4 |
|
Artikel 160, stk. 4 |
Bilag VII, del II, pkt. 5 |
|
Artikel 160, stk. 5 |
Bilag VII, del II, pkt. 6 |
|
Artikel 160, stk. 6 |
Bilag VII, del II, pkt. 7 |
|
Artikel 160, stk. 7 |
Bilag VII, del II, pkt. 7 |
|
Artikel 161, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 8 |
|
Artikel 161, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 9 |
|
Artikel 161, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 10 |
|
Artikel 161, stk. 4 |
Bilag VII, del II, pkt. 11 |
|
Artikel 162, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 12 |
|
Artikel 162, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 13 |
|
Artikel 162, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 14 |
|
Artikel 162, stk. 4 |
Bilag VII, del II, pkt. 15 |
|
Artikel 162, stk. 5 |
Bilag VII, del II, pkt. 16 |
|
Artikel 163, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 17 |
|
Artikel 163, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 18 |
|
Artikel 163, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 19 |
|
Artikel 163, stk. 4 |
Bilag VII, del II, pkt. 20 |
|
Artikel 164, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 21 |
|
Artikel 164, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 22 |
|
Artikel 164, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 23 |
|
Artikel 164, stk. 4 |
|
|
Artikel 165, stk. 1 |
Bilag VII, del II, pkt. 24 |
|
Artikel 165, stk. 2 |
Bilag VII, del II, pkt. 25 og 26 |
|
Artikel 165, stk. 3 |
Bilag VII, del II, pkt. 27 |
|
Artikel 166, stk. 1 |
Bilag VII, del III, pkt. 1 |
|
Artikel 166, stk. 2 |
Bilag VII, del III, pkt. 2 |
|
Artikel 166, stk. 3 |
Bilag VII, del III, pkt. 3 |
|
Artikel 166, stk. 4 |
Bilag VII, del III, pkt. 4 |
|
Artikel 166, stk. 5 |
Bilag VII, del III, pkt. 5 |
|
Artikel 166, stk. 6 |
Bilag VII, del III, pkt. 6 |
|
Artikel 166, stk. 7 |
Bilag VII, del III, pkt. 7 |
|
Artikel 166, stk. 8 |
Bilag VII, del III, pkt. 9 |
|
Artikel 166, stk. 9 |
Bilag VII, del III, pkt. 10 |
|
Artikel 166, stk. 10 |
Bilag VII, del III, pkt. 11 |
|
Artikel 167, stk. 1 |
Bilag VII, del III, pkt. 12 |
|
Artikel 167, stk. 2 |
|
|
Artikel 168 |
Bilag VII, del III, pkt. 13 |
|
Artikel 169, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 2 |
|
Artikel 169, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 3 |
|
Artikel 169, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 4 |
|
Artikel 170, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 5-11 |
|
Artikel 170, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 12 |
|
Artikel 170, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 13-15 |
|
Artikel 170, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 16 |
|
Artikel 171, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 17 |
|
Artikel 171, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 18 |
|
Artikel 172, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 19-23 |
|
Artikel 172, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 24 |
|
Artikel 172, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 25 |
|
Artikel 173, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 26-28 |
|
Artikel 173, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 29 |
|
Artikel 173, stk. 3 |
|
|
Artikel 174 |
Bilag VII, del IV, pkt. 30 |
|
Artikel 175, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 31 |
|
Artikel 175, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 32 |
|
Artikel 175, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 33 |
|
Artikel 175, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 34 |
|
Artikel 175, stk. 5 |
Bilag VII, del IV, pkt. 35 |
|
Artikel 176, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 36 |
|
Artikel 176, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 37, første afsnit |
|
Artikel 176, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 37, andet afsnit |
|
Artikel 176, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 38 |
|
Artikel 176, stk. 5 |
Bilag VII, del IV, pkt. 39 |
|
Artikel 177, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 40 |
|
Artikel 177, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 41 |
|
Artikel 177, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 42 |
|
Artikel 178, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 44 |
|
Artikel 178, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 44 |
|
Artikel 178, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 45 |
|
Artikel 178, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 46 |
|
Artikel 178, stk. 5 |
Bilag VII, del IV, pkt. 47 |
|
Artikel 178, stk. 6 |
|
|
Artikel 178, stk. 7 |
|
|
Artikel 179, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 43 og 49-56 |
|
Artikel 179, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 57 |
|
Artikel 180, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 59-66 |
|
Artikel 180, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 67-72 |
|
Artikel 180, stk. 3 |
|
|
Artikel 181, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 73-81 |
|
Artikel 181, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 82 |
|
Artikel 181, stk. 3 |
|
|
Artikel 182, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 87-92 |
|
Artikel 182, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 93 |
|
Artikel 182, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 94 og 95 |
|
Artikel 182, stk. 4 |
|
|
Artikel 183, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 98-100 |
|
Artikel 183, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 101 og 102 |
|
Artikel 183, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 103 og pkt. 104 |
|
Artikel 183, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 96 |
|
Artikel 183, stk. 5 |
Bilag VII, del IV, pkt. 97 |
|
Artikel 183, stk. 6 |
|
|
Artikel 184, stk. 1 |
|
|
Artikel 184, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 105 |
|
Artikel 184, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 106 |
|
Artikel 184, stk. 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 107 |
|
Artikel 184, stk. 5 |
Bilag VII, del IV, pkt. 108 |
|
Artikel 184, stk. 6 |
Bilag VII, del IV, pkt. 109 |
|
Artikel 185 |
Bilag VII, del IV, pkt. 110-114 |
|
Artikel 186 |
Bilag VII, del IV, pkt. 115 |
|
Artikel 187 |
Bilag VII, del IV, pkt. 116 |
|
Artikel 188 |
Bilag VII, del IV, pkt. 117-123 |
|
Artikel 189, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 124 |
|
Artikel 189, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 125 og 126 |
|
Artikel 189, stk. 3 |
Bilag VII, del IV, pkt. 127 |
|
Artikel 190, stk. 1 |
Bilag VII, del IV, pkt. 128 |
|
Artikel 190, stk. 2 |
Bilag VII, del IV, pkt. 129 |
|
Artikel 190, stk. 3 og 4 |
Bilag VII, del IV, pkt. 130 |
|
Artikel 191 |
Bilag VII, del IV, pkt. 131 |
|
Artikel 192 |
Artikel 90 og bilag VIII, del 1, pkt. 2 |
|
Artikel 193, stk. 1 |
Artikel 93, stk. 2 |
|
Artikel 193, stk. 2 |
Artikel 93, stk. 3 |
|
Artikel 193, stk. 3 |
Artikel 93, stk. 1, og bilag VIII, del 3, pkt. 1 |
|
Artikel 193, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 2 |
|
Artikel 193, stk. 5 |
Bilag VIII, del 5, pkt. 1 |
|
Artikel 193, stk. 6 |
Bilag VIII, del 5, pkt. 2 |
|
Artikel 194, stk. 1 |
Artikel 92, stk. 1 |
|
Artikel 194, stk. 2 |
Artikel 92, stk. 2 |
|
Artikel 194, stk. 3 |
Artikel 92, stk. 3 |
|
Artikel 194, stk. 4 |
Artikel 92, stk. 4 |
|
Artikel 194, stk. 5 |
Artikel 92, stk. 5 |
|
Artikel 194, stk. 6 |
Artikel 92, stk. 5 |
|
Artikel 194, stk. 7 |
Artikel 92, stk. 6 |
|
Artikel 194, stk. 8 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 1 |
|
Artikel 194, stk. 9 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 2 |
|
Artikel 194, stk. 10 |
|
|
Artikel 195 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 3 og 4 |
|
Artikel 196 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 5 |
|
Artikel 197, stk. 1 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 7 |
|
Artikel 197, stk. 2 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 7 |
|
Artikel 197, stk. 3 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 7 |
|
Artikel 197, stk. 4 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 8 |
|
Artikel 197, stk. 5 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 9 |
|
Artikel 197, stk. 6 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 9 |
|
Artikel 197, stk. 7 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 10 |
|
Artikel 197, stk. 8 |
|
|
Artikel 198, stk. 1 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 11 |
|
Artikel 198, stk. 2 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 11 |
|
Artikel 199, stk. 1 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 12 |
|
Artikel 199, stk. 2 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 13 |
|
Artikel 199, stk. 3 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 16 |
|
Artikel 199, stk. 4 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 17 og 18 |
|
Artikel 199, stk. 5 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 20 |
|
Artikel 199, stk. 6 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 21 |
|
Artikel 199, stk. 7 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 22 |
|
Artikel 199, stk. 8 |
|
|
Artikel 200 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 23-25 |
|
Artikel 201, stk. 1 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 26 og 28 |
|
Artikel 201, stk. 2 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 27 |
|
Artikel 202 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 29 |
|
Artikel 203 |
|
|
Artikel 204, stk. 1 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 30 og 31 |
|
Artikel 204, stk. 2 |
Bilag VIII, del 1, pkt. 32 |
|
Artikel 205 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 3 |
|
Artikel 206 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 4 to 5 |
|
Artikel 207, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 6 |
|
Artikel 207, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 6, litra a) |
|
Artikel 207, stk. 3 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 6, litra b) |
|
Artikel 207, stk. 4 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 6, litra c) |
|
Artikel 207, stk. 5 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 7 |
|
Artikel 208, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 8 |
|
Artikel 208, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 8, litra a) |
|
Artikel 208, stk. 3 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 8, litra b) |
|
Artikel 208, stk. 4 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 8, litra c) |
|
Artikel 208, stk. 5 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 8, litra d) |
|
Artikel 209, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 9 |
|
Artikel 209, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 9, litra a) |
|
Artikel 209, stk. 3 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 9, litra b) |
|
Artikel 210 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 10 |
|
Artikel 211 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 11 |
|
Artikel 212, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 12 |
|
Artikel 212, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 13 |
|
Artikel 213, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 14 |
|
Artikel 213, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 15 |
|
Artikel 213, stk. 3 |
|
|
Artikel 214, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 16, litra a)-c) |
|
Artikel 214, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 16 |
|
Artikel 214, stk. 3 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 17 |
|
Artikel 215, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 18 |
|
Artikel 215, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 19 |
|
Artikel 216, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 20 |
|
Artikel 216, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 21 |
|
Artikel 217, stk. 1 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 22 |
|
Artikel 217, stk. 2 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 22, litra c) |
|
Artikel 217, stk. 3 |
Bilag VIII, del 2, pkt. 22, litra c) |
|
Artikel 218 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 3 |
|
Artikel 219 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 4 |
|
Artikel 220, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 5 |
|
Artikel 220, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 6, 8-10 |
|
Artikel 220, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 11 |
|
Artikel 220, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 22 og 23 |
|
Artikel 220, stk. 5 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 9 |
|
Artikel 221, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 12 |
|
Artikel 221, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 12 |
|
Artikel 221, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 13-15 |
|
Artikel 221, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt.16 |
|
Artikel 221, stk. 5 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 18 og 19 |
|
Artikel 221, stk. 6 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 20 og 21 |
|
Artikel 221, stk. 7 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 17 |
|
Artikel 221, stk. 8 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 22 og 23 |
|
Artikel 221, stk. 9 |
|
|
Artikel 222, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 24 |
|
Artikel 222, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 25 |
|
Artikel 222, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 26 |
|
Artikel 222, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 27 |
|
Artikel 222, stk. 5 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 28 |
|
Artikel 222, stk. 6 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 29 |
|
Artikel 222, stk. 7 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 28 og 29 |
|
Artikel 223, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 30-32 |
|
Artikel 223, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 33 |
|
Artikel 223, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 33 |
|
Artikel 223, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 33 |
|
Artikel 223, stk. 5 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 33 |
|
Artikel 223, stk. 6 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 34 og 35 |
|
Artikel 223, stk. 7 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 35 |
|
Artikel 224, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 36 |
|
Artikel 224, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 37 |
|
Artikel 224, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 38 |
|
Artikel 224, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 39 |
|
Artikel 224, stk. 5 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 40 |
|
Artikel 224, stk. 6 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 41 |
|
Artikel 225, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 42-46 |
|
Artikel 225, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 47-52 |
|
Artikel 225, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 53-56 |
|
Artikel 226 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 57 |
|
Artikel 227, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 58 |
|
Artikel 227, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 58, litra a)-h) |
|
Artikel 227, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 58, litra h) |
|
Artikel 228, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 60 |
|
Artikel 228, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 61 |
|
Artikel 229, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 62-65 |
|
Artikel 229, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 66 |
|
Artikel 229, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 63 og 67 |
|
Artikel 230, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 68-71 |
|
Artikel 230, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 72 |
|
Artikel 230, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 73 og 74 |
|
Artikel 231, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 76 |
|
Artikel 231, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 77 |
|
Artikel 231, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 78 |
|
Artikel 231, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 79 |
|
Artikel 231, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 80 |
|
Artikel 231, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 80a |
|
Artikel 231, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 81-82 |
|
Artikel 232, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 83 |
|
Artikel 232, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 83 |
|
Artikel 232, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 84 |
|
Artikel 232, stk. 4 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 85 |
|
Artikel 234 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 86 |
|
Artikel 235, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 87 |
|
Artikel 235, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 88 |
|
Artikel 235, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 89 |
|
Artikel 236, stk. 1 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 90 |
|
Artikel 236, stk. 2 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 91 |
|
Artikel 236, stk. 3 |
Bilag VIII, del 3, pkt. 92 |
|
Artikel 237, stk. 1 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 1 |
|
Artikel 237, stk. 2 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 2 |
|
Artikel 238, stk. 1 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 3 |
|
Artikel 238, stk. 2 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 4 |
|
Artikel 238, stk. 3 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 5 |
|
Artikel 239, stk. 1 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 6 |
|
Artikel 239, stk. 2 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 7 |
|
Artikel 239, stk. 3 |
Bilag VIII, del 4, pkt. 8 |
|
Artikel 240 |
Bilag VIII, del VI, pkt. 1 |
|
Artikel 241 |
Bilag VIII, del VI, pkt. 2 |
|
Artikel 242, stk. 1-9 |
Bilag IX, del I, pkt. 1 |
|
Artikel 242, stk. 10 |
Artikel 4, pkt. 37 |
|
Artikel 242, stk. 11 |
Artikel 4, pkt. 38 |
|
Artikel 242, stk. 12 |
|
|
Artikel 242, stk. 13 |
|
|
Artikel 242, stk. 14 |
|
|
Artikel 242, stk. 15 |
|
|
Artikel 243, stk. 1 |
Bilag IX, del II, pkt. 1 |
|
Artikel 243, stk. 2 |
Bilag IX, del II, pkt. 1a |
|
Artikel 243, stk. 3 |
Bilag IX, del II, pkt. 1b |
|
Artikel 243, stk. 4 |
Bilag IX, del II, pkt. 1c |
|
Artikel 243, stk. 5 |
Bilag IX, del II, pkt. 1d |
|
Artikel 243, stk. 6 |
|
|
Artikel 244, stk. 1 |
Bilag IX, del II, pkt. 2 |
|
Artikel 244, stk. 2 |
Bilag IX, del II, pkt. 2a |
|
Artikel 244, stk. 3 |
Bilag IX, del II, pkt. 2b |
|
Artikel 244, stk. 4 |
Bilag IX, del II, pkt. 2c |
|
Artikel 244, stk. 5 |
Bilag IX, del II, pkt. 2d |
|
Artikel 244, stk. 6 |
|
|
Artikel 245, stk. 1 |
Artikel 95, stk. 1 |
|
Artikel 245, stk. 2 |
Artikel 95, stk. 2 |
|
Artikel 245, stk. 3 |
Artikel 96, stk. 2 |
|
Artikel 245, stk. 4 |
Artikel 96, stk. 4 |
|
Artikel 245, stk. 5 |
|
|
Artikel 245, stk. 6 |
|
|
Artikel 246, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 2 og 3 |
|
Artikel 246, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 5 |
|
Artikel 246, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 5 |
|
Artikel 247, stk. 1 |
Artikel 96, stk. 3, bilag IX, del IV, pkt. 60 |
|
Artikel 247, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 61 |
|
Artikel 247, stk. 3 |
|
|
Artikel 247, stk. 4 |
|
|
Artikel 248, stk. 1 |
Artikel 101, stk. 1 |
|
Artikel 248, stk. 2 |
|
|
Artikel 248, stk. 3 |
Artikel 101, stk. 2 |
|
Artikel 249 |
Bilag IX, del II, pkt. 3 og 4 |
|
Artikel 250 |
Bilag IX, del II, pkt. 5-7 |
|
Artikel 251 |
Bilag IX, del IV, pkt. 6-7 |
|
Artikel 252 |
Bilag IX, del IV, pkt. 8 |
|
Artikel 253, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 9 |
|
Artikel 253, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 10 |
|
Artikel 254 |
Bilag IX, del IV, pkt. 11-12 |
|
Artikel 255, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 13 |
|
Artikel 255, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 15 |
|
Artikel 256, stk. 1 |
Artikel 100, stk. 1 |
|
Artikel 256, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 17-20 |
|
Artikel 256, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 21 |
|
Artikel 256, stk. 4 |
Bilag IX, del IV, pkt. 22-23 |
|
Artikel 256, stk. 5 |
Bilag IX, del IV, pkt. 24-25 |
|
Artikel 256, stk. 6 |
Bilag IX, del IV, pkt. 26-29 |
|
Artikel 256, stk. 7 |
Bilag IX, del IV, pkt. 30 |
|
Artikel 256, stk. 8 |
Bilag IX, del IV, pkt. 32 |
|
Artikel 256, stk. 9 |
Bilag IX, del IV, pkt. 33 |
|
Artikel 257 |
Bilag IX, del IV, pkt. 34 |
|
Artikel 258 |
Bilag IX, del IV, pkt. 35-36 |
|
Artikel 259, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 38-41 |
|
Artikel 259, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 42 |
|
Artikel 259, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 43 |
|
Artikel 259, stk. 4 |
Bilag IX, del IV, pkt. 44 |
|
Artikel 259, stk. 5 |
|
|
Artikel 260 |
Bilag IX, del IV, pkt. 45 |
|
Artikel 261, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 46-47, 49 |
|
Artikel 261, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 51 |
|
Artikel 262, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 52 og 53 |
|
Artikel 262, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 53 |
|
Artikel 262, stk. 3 |
|
|
Artikel 262, stk. 4 |
Bilag IX, del IV, pkt. 54 |
|
Artikel 263, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 57 |
|
Artikel 263, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 58 |
|
Artikel 263, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 59 |
|
Artikel 264, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 62 |
|
Artikel 264, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 63-65 |
|
Artikel 264, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 66 og 67 |
|
Artikel 264, stk. 4 |
|
|
Artikel 265, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 68 |
|
Artikel 265, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 70 |
|
Artikel 265, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 71 |
|
Artikel 266, stk. 1 |
Bilag IX, del IV, pkt. 72 |
|
Artikel 266, stk. 2 |
Bilag IX, del IV, pkt. 73 |
|
Artikel 266, stk. 3 |
Bilag IX, del IV, pkt. 74-75 |
|
Artikel 266, stk. 4 |
Bilag IX, del IV, pkt. 76 |
|
Artikel 267, stk. 1 |
Artikel 97, stk. 1 |
|
Artikel 267, stk. 3 |
Artikel 97, stk. 3 |
|
Artikel 268 |
Bilag IX, del III, pkt. 1 |
|
Artikel 269 |
Bilag IX, del III, pkt. 2-7 |
|
Artikel 270 |
Artikel 98, stk. 1, og bilag IX, del III, pkt. 8 og 9 |
|
Artikel 271, stk. 1 |
Bilag III, del II, pkt. 1 Bilag VII, del III, pkt. 5 |
|
Artikel 271, stk. 2 |
Bilag VII, del III, pkt. 7 |
|
Artikel 272, stk. 1 |
Bilag III, del I, pkt. 1 |
|
Artikel 272, stk. 2 |
Bilag III, del I, pkt. 3 |
|
Artikel 272, stk. 3 |
Bilag III, del I, pkt. 4 |
|
Artikel 272, stk. 4 |
Bilag III, del I, pkt. 5 |
|
Artikel 272, stk. 5 |
Bilag III, del I, pkt. 6 |
|
Artikel 272, stk. 6 |
Bilag III, del I, pkt. 7 |
|
Artikel 272, stk. 7 |
Bilag III, del I, pkt. 8 |
|
Artikel 272, stk. 8 |
Bilag III, del I, pkt. 9 |
|
Artikel 272, stk. 9 |
Bilag III, del I, pkt. 10 |
|
Artikel 272, stk. 10 |
Bilag III, del I, pkt. 11 |
|
Artikel 272, stk. 11 |
Bilag III, del I, pkt. 12 |
|
Artikel 272, stk. 12 |
Bilag III, del I, pkt. 13 |
|
Artikel 272, stk. 13 |
Bilag III, del I, pkt. 14 |
|
Artikel 272, stk. 14 |
Bilag III, del I, pkt. 15 |
|
Artikel 272, stk. 15 |
Bilag III, del I, pkt. 16 |
|
Artikel 272, stk. 16 |
Bilag III, del I, pkt. 17 |
|
Artikel 272, stk. 17 |
Bilag III, del I, pkt. 18 |
|
Artikel 272, stk. 18 |
Bilag III, del I, pkt. 19 |
|
Artikel 272, stk. 19 |
Bilag III, del I, pkt. 20 |
|
Artikel 272, stk. 20 |
Bilag III, del I, pkt. 21 |
|
Artikel 272, stk. 21 |
Bilag III, del I, pkt. 22 |
|
Artikel 272, stk. 22 |
Bilag III, del I, pkt. 23 |
|
Artikel 272, stk. 23 |
Bilag III, del I, pkt. 26 |
|
Artikel 272, stk. 24 |
Bilag III, del VII, litra a) |
|
Artikel 272, stk. 25 |
Bilag III, del VII, litra a) |
|
Artikel 272, stk. 26 |
Bilag III, del V, pkt. 2 |
|
Artikel 273, stk. 1 |
Bilag III, del II, pkt. 1 |
|
Artikel 273, stk. 2 |
Bilag III, del II, pkt. 2 |
|
Artikel 273, stk. 3 |
Bilag III, del II, pkt. 3, første og andet afsnit |
|
Artikel 273, stk. 4 |
Bilag III, del II, pkt. 3, tredje afsnit |
|
Artikel 273, stk. 5 |
Bilag III, del II, pkt. 4 |
|
Artikel 273, stk. 6 |
Bilag III, del II, pkt. 5 |
|
Artikel 273, stk. 7 |
Bilag III, del II, pkt. 7 |
|
Artikel 273, stk. 8 |
Bilag III, del II, pkt. 8 |
|
Artikel 274, stk. 1 |
Bilag III, del III |
|
Artikel 274, stk. 2 |
Bilag III, del III |
|
Artikel 274, stk. 3 |
Bilag III, del III |
|
Artikel 274, stk. 4 |
Bilag III, del III |
|
Artikel 275, stk. 1 |
Bilag III, del IV |
|
Artikel 275, stk. 2 |
Bilag III, del IV |
|
Artikel 276, stk. 1 |
Bilag III, del V, pkt. 1 |
|
Artikel 276, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 1 |
|
Artikel 276, stk. 3 |
Bilag III, del V, pkt. 1-2 |
|
Artikel 277, stk. 1 |
Bilag III, del V, pkt. 3-4 |
|
Artikel 277, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 5 |
|
Artikel 277, stk. 3 |
Bilag III, del V, pkt. 6 |
|
Artikel 277, stk. 4 |
Bilag III, del V, pkt. 7 |
|
Artikel 278, stk. 1 |
|
|
Artikel 278, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 8 |
|
Artikel 278, stk. 3 |
Bilag III, del V, pkt. 9 |
|
Artikel 279 |
Bilag III, del V, pkt. 10 |
|
Artikel 280, stk. 1 |
Bilag III, del V, pkt. 11 |
|
Artikel 280, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 12 |
|
Artikel 281, stk. 1 |
|
|
Artikel 281, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 13 |
|
Artikel 281, stk. 3 |
Bilag III, del V, pkt. 14 |
|
Artikel 282, stk. 1 |
|
|
Artikel 282, stk. 2 |
Bilag III, del V, pkt. 15 |
|
Artikel 282, stk. 3 |
Bilag III, del V, pkt. 16 |
|
Artikel 282, stk. 4 |
Bilag III, del V, pkt. 17 |
|
Artikel 282, stk. 5 |
Bilag III, del V, pkt. 18 |
|
Artikel 282, stk. 6 |
Bilag III, del V, pkt. 19 |
|
Artikel 282, stk. 7 |
Bilag III, del V, pkt. 20 |
|
Artikel 282, stk. 8 |
Bilag III, del V, pkt. 21 |
|
Artikel 283, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 1 |
|
Artikel 283, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 2 |
|
Artikel 283, stk. 3 |
Bilag III, del VI, pkt. 2 |
|
Artikel 283, stk. 4 |
Bilag III, del VI, pkt. 3 |
|
Artikel 283, stk. 5 |
Bilag III, del VI, pkt. 4 |
|
Artikel 283, stk. 6 |
Bilag III, del VI, pkt. 4 |
|
Artikel 284, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 5 |
|
Artikel 284, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 6 |
|
Artikel 284, stk. 3 |
|
|
Artikel 284, stk. 4 |
Bilag III, del VI, pkt. 7 |
|
Artikel 284, stk. 5 |
Bilag III, del VI, pkt. 8 |
|
Artikel 284, stk. 6 |
Bilag III, del VI, pkt. 9 |
|
Artikel 284, stk. 7 |
Bilag III, del VI, pkt. 10 |
|
Artikel 284, stk. 8 |
Bilag III, del VI, pkt. 11 |
|
Artikel 284, stk. 9 |
Bilag III, del VI, pkt. 12 |
|
Artikel 284, stk. 10 |
Bilag III, del VI, pkt. 13 |
|
Artikel 284, stk. 11 |
Bilag III, del VI, pkt. 9 |
|
Artikel 284, stk. 12 |
|
|
Artikel 284, stk. 13 |
Bilag III, del VI, pkt. 14 |
|
Artikel 285, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 15 |
|
Artikel 285, stk. 2-8 |
|
|
Artikel 286, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 18 og 25 |
|
Artikel 286, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 19 |
|
Artikel 286, stk. 3 |
|
|
Artikel 286, stk. 4 |
Bilag III, del VI, pkt. 20 |
|
Artikel 286, stk. 5 |
Bilag III, del VI, pkt. 21 |
|
Artikel 286, stk. 6 |
Bilag III, del VI, pkt. 22 |
|
Artikel 286, stk. 7 |
Bilag III, del VI, pkt. 23 |
|
Artikel 286, stk. 8 |
Bilag III, del VI, pkt. 24 |
|
Artikel 287, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 17 |
|
Artikel 287, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 17 |
|
Artikel 287, stk. 3 |
|
|
Artikel 287, stk. 4 |
|
|
Artikel 288 |
Bilag III, del VI, pkt. 26 |
|
Artikel 289, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 27 |
|
Artikel 289, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 28 |
|
Artikel 289, stk. 3 |
Bilag III, del VI, pkt. 29 |
|
Artikel 289, stk. 4 |
Bilag III, del VI, pkt. 29 |
|
Artikel 289, stk. 5 |
Bilag III, del VI, pkt. 30 |
|
Artikel 289, stk. 6 |
Bilag III, del VI, pkt. 31 |
|
Artikel 290, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 32 |
|
Artikel 290, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 32 |
|
Artikel 290, stk. 3-10 |
|
|
Artikel 291, stk. 1 |
Bilag I, del I, pkt. 27-28 |
|
Artikel 291, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 34 |
|
Artikel 291, stk. 3 |
|
|
Artikel 291, stk. 4 |
Bilag III, del VI, pkt. 35 |
|
Artikel 291, stk. 5 |
|
|
Artikel 291, stk. 6 |
|
|
Artikel 292, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 36 |
|
Artikel 292, stk. 2 |
Bilag III, del VI, pkt. 37 |
|
Artikel 292, stk. 3 |
|
|
Artikel 292, stk. 4 |
|
|
Artikel 292, stk. 5 |
|
|
Artikel 292, stk. 6 |
Bilag III, del VI, pkt. 38 |
|
Artikel 292, stk. 7 |
Bilag III, del VI, pkt. 39 |
|
Artikel 292, stk. 8 |
Bilag III, del VI, pkt. 40 |
|
Artikel 292, stk. 9 |
Bilag III, del VI, pkt. 41 |
|
Artikel 292, stk. 10 |
|
|
Artikel 293, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 42 |
|
Artikel 293, stk. 2-6 |
|
|
Artikel 294, stk. 1 |
Bilag III, del VI, pkt. 42 |
|
Artikel 294, stk. 2 |
|
|
Artikel 294, stk. 3 |
Bilag III, del VI, pkt. 42 |
|
Artikel 295 |
Bilag III, del VII, litra a) |
|
Artikel 296, stk. 1 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 296, stk. 2 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 296, stk. 3 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 297, stk. 1 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 297, stk. 2 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 297, stk. 3 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 297, stk. 4 |
Bilag III, del VII, litra b) |
|
Artikel 298, stk. 1 |
Bilag III, del VII, litra c) |
|
Artikel 298, stk. 2 |
Bilag III, del VII, litra c) |
|
Artikel 298, stk. 3 |
Bilag III, del VII, litra c) |
|
Artikel 298, stk. 4 |
Bilag III, del VII, litra c) |
|
Artikel 299, stk. 1 |
|
Bilag II, pkt. 7 |
Artikel 299, stk. 2 |
|
Bilag II, pkt. 7-11 |
Artikel 300 |
|
|
Artikel 301 |
Bilag III, del 2, pkt. 6 |
|
Artikel 302 |
|
|
Artikel 303 |
|
|
Artikel 304 |
|
|
Artikel 305 |
|
|
Artikel 306 |
|
|
Artikel 307 |
|
|
Artikel 308 |
|
|
Artikel 309 |
|
|
Artikel 310 |
|
|
Artikel 311 |
|
|
Artikel 312, stk. 1 |
Artikel 104, stk. 3 og 6, og bilag X, del 2, pkt. 2, 5 og 8 |
|
Artikel 312, stk. 2 |
Artikel 105, stk. 1 og 2 og bilag X, del 3, pkt. 1 |
|
Artikel 312, stk. 3 |
|
|
Artikel 312, stk. 4 |
Artikel 105, stk. 1 |
|
Artikel 313, stk. 1 |
Artikel 102, stk. 2 |
|
Artikel 313, stk. 2 |
Artikel 102, stk. 3 |
|
Artikel 313, stk. 3 |
|
|
Artikel 314, stk. 1 |
Artikel 102, stk. 4 |
|
Artikel 314, stk. 2 |
Bilag X, del 4, pkt. 1 |
|
Artikel 314, stk. 3 |
Bilag X, del 4, pkt. 2 |
|
Artikel 314, stk. 4 |
Bilag X, del 4, pkt. 3 og 4 |
|
Artikel 314, stk. 5 |
|
|
Artikel 315, stk. 1 |
Artikel 103 og bilag X, del 1, pkt. 1-3 |
|
Artikel 315, stk. 2 |
|
|
Artikel 315, stk. 3 |
|
|
Artikel 315, stk. 4 |
Bilag X, del 1, pkt. 4 |
|
Artikel 316, stk. 1 |
Bilag X, del 1, pkt. 5-8 |
|
Artikel 316, stk. 2 |
Bilag X, del 1, pkt. 9 |
|
Artikel 316, stk. 3 |
|
|
Artikel 317, stk. 1 |
Artikel 104, stk. 1 |
|
Artikel 317, stk. 2 |
Artikel 104, stk. 2 og 4, og bilag X, del 2, pkt. 1 |
|
Artikel 317, stk. 3 |
Bilag X, del 2, pkt. 1 |
|
Artikel 317, stk. 4 |
Bilag X, del 2, pkt. 2 |
|
Artikel 318, stk. 1 |
Bilag X, del 2, pkt. 4 |
|
Artikel 318, stk. 2 |
Bilag X, del 2, pkt. 4 |
|
Artikel 318, stk. 3 |
|
|
Artikel 319, stk. 1 |
Bilag X, del 2, pkt. 6-7 |
|
Artikel 319, stk. 2 |
Bilag X, del 2, pkt. 10 og 11 |
|
Artikel 320 |
Bilag X, del 2, pkt. 9 og 12 |
|
Artikel 321 |
Bilag X, del 3, pkt. 2-7 |
|
Artikel 322, stk. 1 |
|
|
Artikel 322, stk. 2 |
Bilag X, del 3, pkt. 8-12 |
|
Artikel 322, stk. 3 |
Bilag X, del 3, pkt. 13-18 |
|
Artikel 322, stk. 4 |
Bilag X, del 3, pkt. 19 |
|
Artikel 322, stk. 5 |
Bilag X, del 3, pkt. 20 |
|
Artikel 322, stk. 6 |
Bilag X, del 3, pkt. 21-24 |
|
Artikel 323, stk. 1 |
Bilag X, del 3, pkt. 25 |
|
Artikel 323, stk. 2 |
Bilag X, del 3, pkt. 26 |
|
Artikel 323, stk. 3 |
Bilag X, del 3, pkt. 27 |
|
Artikel 323, stk. 4 |
Bilag X, del 3, pkt. 28 |
|
Artikel 323, stk. 5 |
Bilag X, del 3, pkt. 29 |
|
Artikel 324 |
Bilag X, del 5 |
|
Artikel 325, stk. 1 |
|
Artikel 26 |
Artikel 325, stk. 2 |
|
Artikel 26 |
Artikel 325, stk. 3 |
|
|
Artikel 326 |
|
|
Artikel 327, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 1 |
Artikel 327, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 2 |
Artikel 327, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 3 |
Artikel 328, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 4 |
Artikel 328, stk. 2 |
|
|
Artikel 329, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 5 |
Artikel 329, stk. 2 |
|
|
Artikel 330 |
|
Bilag I, pkt. 7 |
Artikel 331, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 9 |
Artikel 331, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 10 |
Artikel 332, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 8 |
Artikel 332, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 8 |
Artikel 333 |
|
Bilag I, pkt. 11 |
Artikel 334 |
|
Bilag I, pkt. 13 |
Artikel 335 |
|
Bilag I, pkt. 14 |
Artikel 336, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 14 |
Artikel 336, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 14 |
Artikel 336, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 14 |
Artikel 336, stk. 4 |
|
Artikel 19, stk. 1 |
Artikel 337, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 16a |
Artikel 337, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 16a |
Artikel 337, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 16a |
Artikel 337, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 16a |
Artikel 337, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 16a |
Artikel 338, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 14a |
Artikel 338, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 14b |
Artikel 338, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 14c |
Artikel 338, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 14a |
Artikel 339, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 17 |
Artikel 339, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 18 |
Artikel 339, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 19 |
Artikel 339, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 20 |
Artikel 339, stk. 5 |
|
Bilag I, pkt. 21 |
Artikel 339, stk. 6 |
|
Bilag I, pkt. 22 |
Artikel 339, stk. 7 |
|
Bilag I, pkt. 23 |
Artikel 339, stk. 8 |
|
Bilag I, pkt. 24 |
Artikel 339, stk. 9 |
|
Bilag I, pkt. 25 |
Artikel 340, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 26 |
Artikel 340, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 27 |
Artikel 340, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 28 |
Artikel 340, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 29 |
Artikel 340, stk. 5 |
|
Bilag I, pkt. 30 |
Artikel 340, stk. 6 |
|
Bilag I, pkt. 31 |
Artikel 340, stk. 7 |
|
Bilag I, pkt. 32 |
Artikel 341, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 33 |
Artikel 341, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 33 |
Artikel 341, stk. 3 |
|
|
Artikel 342 |
|
Bilag I, pkt. 34 |
Artikel 343 |
|
Bilag I, pkt. 36 |
Artikel 344, stk. 1 |
|
|
Artikel 344, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 37 |
Artikel 344, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 38 |
Artikel 345, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 41 |
Artikel 345, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 41 |
Artikel 346, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 42 |
Artikel 346, stk. 2 |
|
|
Artikel 346, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 43 |
Artikel 346, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 44 |
Artikel 346, stk. 5 |
|
Bilag I, pkt. 45 |
Artikel 346, stk. 6 |
|
Bilag I, pkt. 46 |
Artikel 347 |
|
Bilag I, pkt. 8 |
Artikel 348, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 48-49 |
Artikel 348, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 50 |
Artikel 349 |
|
Bilag I, pkt. 51 |
Artikel 350, stk. 1 |
|
Bilag I, pkt. 53 |
Artikel 350, stk. 2 |
|
Bilag I, pkt. 54 |
Artikel 350, stk. 3 |
|
Bilag I, pkt. 55 |
Artikel 350, stk. 4 |
|
Bilag I, pkt. 56 |
Artikel 351 |
|
Bilag III, pkt. 1 |
Artikel 352, stk. 1 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 352, stk. 2 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 352, stk. 3 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 352, stk. 4 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 2 |
Artikel 352, stk. 5 |
|
|
Artikel 353, stk. 1 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 353, stk. 2 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 353, stk. 3 |
|
Bilag III, pkt. 2, stk. 1 |
Artikel 354, stk. 1 |
|
Bilag III, pkt. 3, stk. 1 |
Artikel 354, stk. 2 |
|
Bilag III, pkt. 3, stk. 2 |
Artikel 354, stk. 3 |
|
Bilag III, pkt. 3, stk. 2 |
Artikel 354, stk. 4 |
|
|
Artikel 355 |
|
|
Artikel 356 |
|
|
Artikel 357, stk. 1 |
|
Bilag IV, pkt. 1 |
Artikel 357, stk. 2 |
|
Bilag IV, pkt. 2 |
Artikel 357, stk. 3 |
|
Bilag IV, pkt. 3 |
Artikel 357, stk. 4 |
|
Bilag IV, pkt. 4 |
Artikel 357, stk. 5 |
|
Bilag IV, pkt. 6 |
Artikel 358, stk. 1 |
|
Bilag IV, pkt. 8 |
Artikel 358, stk. 2 |
|
Bilag IV, pkt. 9 |
Artikel 358, stk. 3 |
|
Bilag IV, pkt. 10 |
Artikel 358, stk. 4 |
|
Bilag IV, pkt. 12 |
Artikel 359, stk. 1 |
|
Bilag IV, pkt. 13 |
Artikel 359, stk. 2 |
|
Bilag IV, pkt. 14 |
Artikel 359, stk. 3 |
|
Bilag IV, pkt. 15 |
Artikel 359, stk. 4 |
|
Bilag IV, pkt. 16 |
Artikel 359, stk. 5 |
|
Bilag IV, pkt. 17 |
Artikel 359, stk. 6 |
|
Bilag IV, pkt. 18 |
Artikel 360, stk. 1 |
|
Bilag IV, pkt. 19 |
Artikel 360, stk. 2 |
|
Bilag IV, pkt. 20 |
Artikel 361 |
|
Bilag IV, pkt. 21 |
Artikel 362 |
|
|
Artikel 363, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 1 |
Artikel 363, stk. 2 |
|
|
Artikel 363, stk. 3 |
|
|
Artikel 364, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 10b |
Artikel 364, stk. 2 |
|
|
Artikel 364, stk. 3 |
|
|
Artikel 365, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 10 |
Artikel 365, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 10a |
Artikel 366, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 7 |
Artikel 366, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 8 |
Artikel 366, stk. 3 |
|
Bilag V, pkt. 9 |
Artikel 366, stk. 4 |
|
Bilag V, pkt. 10 |
Artikel 366, stk. 5 |
|
Bilag V, pkt. 8 |
Artikel 367, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 11 |
Artikel 367, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 12 |
Artikel 367, stk. 3 |
|
Bilag V, pkt. 12 |
Artikel 368, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 2 |
Artikel 368, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 2 |
Artikel 368, stk. 3 |
|
Bilag V, pkt. 5 |
Artikel 368, stk. 4 |
|
|
Artikel 369, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 3 |
Artikel 369, stk. 2 |
|
|
Artikel 370, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 5 |
Artikel 371, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 5 |
Artikel 371, stk. 2 |
|
|
Artikel 372 |
|
Bilag V, pkt. 5a |
Artikel 373 |
|
Bilag V, pkt. 5b |
Artikel 374, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 5c |
Artikel 374, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 5d |
Artikel 374, stk. 3 |
|
Bilag V, pkt. 5d |
Artikel 374, stk. 4 |
|
Bilag V, pkt. 5d |
Artikel 374, stk. 5 |
|
Bilag V, pkt. 5d |
Artikel 374, stk. 6 |
|
Bilag V, pkt. 5d |
Artikel 374, stk. 7 |
|
|
Artikel 375, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 5a |
Artikel 375, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 5e |
Artikel 376, stk. 1 |
|
Bilag V, pkt. 5f |
Artikel 376, stk. 2 |
|
Bilag V, pkt. 5g |
Artikel 376, stk. 3 |
|
Bilag V, pkt. 5h |
Artikel 376, stk. 4 |
|
Bilag V, pkt. 5h |
Artikel 376, stk. 5 |
|
Bilag V, pkt. 5i |
Artikel 376, stk. 6 |
|
Bilag V, pkt. 5 |
Artikel 377 |
|
Bilag V, pkt. 5l |
Artikel 378 |
|
Bilag II, pkt. 1 |
Artikel 379, stk. 1 |
|
Bilag II, pkt. 2 |
Artikel 379, stk. 2 |
|
Bilag II, pkt. 3 |
Artikel 379, stk. 3 |
|
Bilag II, pkt. 2 |
Artikel 380 |
|
Bilag II, pkt. 4 |
Artikel 381 |
|
|
Artikel 382 |
|
|
Artikel 383 |
|
|
Artikel 384 |
|
|
Artikel 385 |
|
|
Artikel 386 |
|
|
Artikel 387 |
|
Artikel 28, stk. 1 |
Artikel 388 |
|
|
Artikel 389 |
Artikel 106, stk. 1, første afsnit |
|
Artikel 390, stk. 1 |
Artikel 106, stk. 1, andet afsnit |
|
Artikel 390, stk. 2 |
|
|
Artikel 390, stk. 3 |
|
Artikel 29, stk. 1 |
Artikel 390, stk. 4 |
|
Artikel 30, stk. 1 |
Artikel 390, stk. 5 |
|
Artikel 29, stk. 2 |
Artikel 390, stk. 6 |
Artikel 106, stk. 2, første afsnit |
|
Artikel 390, stk. 7 |
Artikel 106, stk. 3 |
|
Artikel 390, stk. 8 |
Artikel 106, stk. 2, andet og tredje afsnit |
|
Artikel 391 |
Artikel 107 |
|
Artikel 392 |
Artikel 108 |
|
Artikel 393 |
Artikel 109 |
|
Artikel 394, stk. 1 |
Artikel 110, stk. 1 |
|
Artikel 394, stk. 2 |
Artikel 110, stk. 1 |
|
Artikel 394, stk. 3 og 4 |
Artikel 110, stk. 2 |
|
Artikel 394, stk. 4 |
Artikel 110, stk. 2 |
|
Artikel 395, stk. 1 |
Artikel 111, stk. 1 |
|
Artikel 395, stk. 2 |
|
|
Artikel 395, stk. 3 |
Artikel 111, stk. 4, første afsnit |
|
Artikel 395, stk. 4 |
|
Artikel 30, stk. 4 |
Artikel 395, stk. 5 |
|
Artikel 31 |
Artikel 395, stk. 6 |
|
|
Artikel 395, stk. 7 |
|
|
Artikel 395, stk. 8 |
|
|
Artikel 396, stk. 1 |
Artikel 111, stk. 4, første og andet afsnit |
|
Artikel 396, stk. 2 |
|
|
Artikel 396 |
|
|
Artikel 397, stk. 1 |
|
Bilag VI, pkt. 1 |
Artikel 397, stk. 2 |
|
Bilag VI, pkt. 2 |
Artikel 397, stk. 3 |
|
Bilag VI, pkt. 3 |
Artikel 398 |
|
Artikel 32, stk. 1 |
Artikel 399, stk. 1 |
Artikel 112, stk. 1 |
|
Artikel 399, stk. 2 |
Artikel 112, stk. 2 |
|
Artikel 399, stk. 3 |
Artikel 112, stk. 3 |
|
Artikel 399, stk. 4 |
Artikel 110, stk. 3 |
|
Artikel 400, stk. 1 |
Artikel 113, stk. 3 |
|
Artikel 400, stk. 2 |
Artikel 113, stk. 4 |
|
Artikel 400, stk. 3 |
|
|
Artikel 401, stk. 1 |
Artikel 114, stk. 1 |
|
Artikel 401, stk. 2 |
Artikel 114, stk. 2 |
|
Artikel 401, stk. 3 |
Artikel 114, stk. 3 |
|
Artikel 402, stk. 1 |
Artikel 115, stk. 1 |
|
Artikel 402, stk. 2 |
Artikel 115, stk. 2 |
|
Artikel 402, stk. 3 |
|
|
Artikel 403, stk. 1 |
Artikel 117, stk. 1 |
|
Artikel 403, stk. 2 |
Artikel 117, stk. 2 |
|
Artikel 404 |
Artikel 122a, stk. 8 |
|
Artikel 405, stk. 1 |
Artikel 122a, stk. 1 |
|
Artikel 405, stk. 2 |
Artikel 122a, stk. 2 |
|
Artikel 405, stk. 3 |
Artikel 122a, stk. 3, første afsnit |
|
Artikel 405, stk. 4 |
Artikel 122a, stk. 3, første afsnit |
|
Artikel 406, stk. 1 |
Artikel 122a, stk. 4, og artikel 122a, stk. 5, andet afsnit |
|
Artikel 406, stk. 2 |
Artikel 122a, stk. 5, første afsnit, og artikel 122a, stk. 6, første afsnit |
|
Artikel 407 |
Artikel 122a, stk. 5, tredje afsnit |
|
Artikel 408 |
Artikel 122a, stk. 6, første og andet afsnit |
|
Artikel 409 |
Artikel 122a, stk. 7 |
|
Artikel 410 |
Artikel 122a, stk. 10 |
|
Artikel 411 |
|
|
Artikel 412 |
|
|
Artikel 413 |
|
|
Artikel 414 |
|
|
Artikel 415 |
|
|
Artikel 416 |
|
|
Artikel 417 |
|
|
Artikel 418 |
|
|
Artikel 419 |
|
|
Artikel 420 |
|
|
Artikel 421 |
|
|
Artikel 422 |
|
|
Artikel 423 |
|
|
Artikel 424 |
|
|
Artikel 425 |
|
|
Artikel 426 |
|
|
Artikel 427 |
|
|
Artikel 428 |
|
|
Artikel 429 |
|
|
Artikel 430 |
|
|
Artikel 431, stk. 1 |
Artikel 145, stk. 1 |
|
Artikel 431, stk. 2 |
Artikel 145, stk. 2 |
|
Artikel 431, stk. 3 |
Artikel 145, stk. 3 |
|
Artikel 431, stk. 4 |
Artikel 145, stk. 4 |
|
Artikel 432, stk. 1 |
Bilag XII, del I, pkt. 1, og artikel 146, stk. 1 |
|
Artikel 432, stk. 2 |
Artikel 146, stk. 2, og bilag XII, del I, pkt. 2 og 3 |
|
Artikel 432, stk. 3 |
Artikel 146, stk. 3 |
|
Artikel 433 |
Artikel 147 og bilag XII, del I, pkt. 4 |
|
Artikel 434, stk. 1 |
Artikel 148 |
|
Artikel 434, stk. 2 |
|
|
Artikel 435, stk. 1 |
Bilag XII, del II, pkt. 1 |
|
Artikel 435, stk. 2 |
|
|
Artikel 436 |
Bilag XII, del II, pkt. 2 |
|
Artikel 437 |
|
|
Artikel 438 |
Bilag XII, del II, pkt. 4 og 8 |
|
Artikel 439 |
Bilag XII, del II, pkt. 5 |
|
Artikel 440 |
|
|
Artikel 441 |
|
|
Artikel 442 |
Bilag XII, del II, pkt. 6 |
|
Artikel 443 |
|
|
Artikel 444 |
Bilag XII, del II, pkt. 7 |
|
Artikel 445 |
Bilag XII, del II, pkt. 9 |
|
Artikel 446 |
Bilag XII, del II, pkt. 11 |
|
Artikel 447 |
Bilag XII, del II, pkt. 12 |
|
Artikel 448 |
Bilag XII, del II, pkt. 13 |
|
Artikel 449 |
Bilag XII, del II, pkt. 14 |
|
Artikel 450 |
Bilag XII, del II, pkt. 15 |
|
Artikel 451 |
|
|
Artikel 452 |
Bilag XII, del III, pkt. 1 |
|
Artikel 453 |
Bilag XII, del III, pkt. 2 |
|
Artikel 454 |
Bilag XII, del III, pkt. 3 |
|
Artikel 455 |
|
|
Artikel 456, afsnit 1 |
Artikel 150, stk. 1 |
Artikel 41 |
Artikel 456, afsnit 2 |
|
|
Artikel 457 |
|
|
Artikel 458 |
|
|
Artikel 459 |
|
|
Artikel 460 |
|
|
Artikel 461 |
|
|
Artikel 462, stk. 1 |
Artikel 151a |
|
Artikel 462, stk. 2 |
Artikel 151a |
|
Artikel 462, stk. 3 |
Artikel 151a |
|
Artikel 462, stk. 4 |
|
|
Artikel 462, stk. 5 |
|
|
Artikel 463 |
|
|
Artikel 464 |
|
|
Artikel 465 |
|
|
Artikel 466 |
|
|
Artikel 467 |
|
|
Artikel 468 |
|
|
Artikel 469 |
|
|
Artikel 470 |
|
|
Artikel 471 |
|
|
Artikel 472 |
|
|
Artikel 473 |
|
|
Artikel 474 |
|
|
Artikel 475 |
|
|
Artikel 476 |
|
|
Artikel 477 |
|
|
Artikel 478 |
|
|
Artikel 479 |
|
|
Artikel 480 |
|
|
Artikel 481 |
|
|
Artikel 482 |
|
|
Artikel 483 |
|
|
Artikel 484 |
|
|
Artikel 485 |
|
|
Artikel 486 |
|
|
Artikel 487 |
|
|
Artikel 488 |
|
|
Artikel 489 |
|
|
Artikel 490 |
|
|
Artikel 491 |
|
|
Artikel 492 |
|
|
Artikel 493, stk. 1 |
|
|
Artikel 493, stk. 2 |
|
|
Artikel 494 |
|
|
Artikel 495 |
|
|
Artikel 496 |
|
|
Artikel 497 |
|
|
Artikel 498 |
|
|
Artikel 499 |
|
|
Artikel 500 |
|
|
Artikel 501 |
|
|
Artikel 502 |
|
|
Artikel 503 |
|
|
Artikel 504 |
|
|
Artikel 505 |
|
|
Artikel 506 |
|
|
Artikel 507 |
|
|
Artikel 508 |
|
|
Artikel 509 |
|
|
Artikel 510 |
|
|
Artikel 511 |
|
|
Artikel 512 |
|
|
Artikel 513 |
|
|
Artikel 514 |
|
|
Artikel 515 |
|
|
Artikel 516 |
|
|
Artikel 517 |
|
|
Artikel 518 |
|
|
Artikel 519 |
|
|
Artikel 520 |
|
|
Artikel 521 |
|
|
Bilag I |
Bilag II |
|
Bilag II |
Bilag IV |
|
Bilag III |
|
|
( 1 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).
( 2 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1).
( 3 ) Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63).
( 4 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2033 af 27. november 2019 om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 575/2013, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 806/2014 (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 1).
( 5 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2034 af 27. november 2019 om tilsyn med investeringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/87/EF, 2009/65/EF, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU og 2014/65/EU (EUT L 314 af 5.12.2019, s. 64).
( 6 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349).
( 7 ) EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1.
( 8 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (EUT L 302 af 17.11.2009, s. 32).
( 9 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).
( 10 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2402 af 12. december 2017 om en generel ramme for securitisering og om oprettelse af en specifik europæisk ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 347 af 28.12.2017, s. 35).
( 11 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked, om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35)
( 12 ) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.
( 13 ) EUT L 302 af 17.11.2009, s. 1.
( 14 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).
( 15 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38).
( 16 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1).
( 17 ) EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48.
( 18 ) EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.
( 19 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149).
( 20 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45).
( 21 ) EUT L 250 af 2.10.2003, s. 10.
►M10 ( 22 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2162 af 27. november 2019 om udstedelse af dækkede obligationer og offentligt tilsyn med dækkede obligationer og om ændring af direktiv 2009/65/EF og 2014/59/EU (EUT L 328 af 18.12.2019, s. 29). ◄
( 23 ) EFT L 135 af 31.5.1994, s. 5.
( 24 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66).
( 25 ) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).
( 26 ) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 af 16. april 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for institutters indberetning med henblik på tilsyn i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (EUT L 191 af 28.6.2014, s. 1).
( 27 ) EUT L 3 af 7.1.2004, s. 36.
( 28 ) Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008 af 3. november 2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (EUT L 320 af 29.11.2008, s. 1).
( 29 ) Kommissionens forordning (EU) nr. 1205/2011 af 22. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 7 (EUT L 305 af 23.11.2011, s. 16).
( 30 ) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).
( 31 ) Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).
( *1 ) EUT L 176, 27.6.2013, p. 1."