EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0418
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Hungary’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Hungary’s 2014 convergence programme
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Ungarns nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2014_x000b_
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Ungarns nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2014_x000b_
/* COM/2014/0418 final */
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Ungarns nationale reformprogram for 2014_x000b__x000b_og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2014_x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */
Henstilling med henblik på RÅDETS HENSTILLING om Ungarns nationale reformprogram for 2014
og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2014
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, som henviser til traktaten om Den Europæiske
Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4, som henviser til Rådets forordning (EF) nr.
1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt
overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 9, stk.
2, som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og
korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2],
særlig artikel 6, stk. 1, som henviser til henstilling fra
Europa-Kommissionen[3], som henviser til beslutninger fra
Europa-Parlamentet[4], som henviser til konklusionerne fra Det
Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra
Beskæftigelsesudvalget, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske
og Finansielle Udvalg, som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Social Beskyttelse, som henviser til udtalelse fra Udvalget for
Økonomisk Politik, og som tager følgende i betragtning: (1)
Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd
Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020,
baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som fokuserer på
nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas
potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. (2)
På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den
13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21.
oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede
retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede
retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og
beskæftigelsespolitik. (3)
Den 29. juni 2012 vedtog stats- og
regeringscheferne en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende
ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under
anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De
traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og
forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og
gennemføre de landespecifikke henstillinger. (4)
Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om
Ungarns nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Ungarns konvergensprogram
for 2013-2016. (5)
Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den
årlige vækstundersøgelse[5],
som markerede starten på det europæiske semester for samordning af de
økonomiske politikker 2014. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af
forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Ungarn blev
udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en
dybdegående undersøgelse. (6)
Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske
Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet,
finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede
behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk
konsolidering, genetablere normale lånemuligheder i økonomien, fremme vækst og
konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen
og modernisere den offentlige forvaltning. (7)
Den 5. marts 2014 offentliggjorde Kommissionen
resultaterne af sin dybdegående undersøgelse for Ungarn[7] i henhold til artikel 5
i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på grundlag af sin
analyse, at Ungarn stadig har makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning
og en beslutsom politisk indsats. Især bør den igangværende justering af den
stærkt negative internationale nettoposition og den store offentlige og private
gæld i en situation med en skrøbelig finansiel sektor og faldende eksport
fortsat følges meget nøje for at mindske de store risici for negative
virkninger for økonomiens måde at fungere på. (8)
Den 30. april 2014 forelagde Ungarn sit nationale
reformprogram for 2014 og sit konvergensprogram for 2014. For at tage hensyn
til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet
sammen. (9)
Målet for den budgetstrategi, der er skitseret i
konvergensprogrammet for 2014, er at nedbringe underskuddet fra 2,9 % af
BNP i 2014 til 1,9 % af BNP ved afslutningen af programperioden. Dette
skal nås med en konsolidering, hvor langt den største indsats ligger sidst i
perioden, mens underskudsmålene er blevet opjusteret betydeligt i forhold til
det tidligere program. Programmet bekræfter den mellemfristede målsætning om et
underskud på 1,7 %, hvilket afspejler stabilitets- og vækstpagtens mål. På
grundlag af den genberegnede strukturelle saldo forventes den mellemfristede
målsætning imidlertid ikke opfyldt ved programperiodens slutning. Ifølge
programmet forringes den (genberegnede) strukturelle saldo med 1,5 procentpoint
i 2014, hvilket indebærer en væsentlig afvigelse fra den mellemfristede målsætning;
derefter forventes en stabilisering i 2015, således at der bliver et underskud
på 0,5 % af BNP i forhold til den krævede forbedring i retning af den
mellemfristede målsætning. Udgiftsbenchmarket viser en væsentlig afvigelse i
både 2014 og 2015. Ifølge programmet forringes den (genberegnede) strukturelle
saldo yderligere i både 2016 og 2017. Samlet forventes der fra og med 2014 en
betydelig afvigelse fra tilpasningskursen i retning af den mellemfristede
målsætning. Der forventes et gradvis men vedvarende fald i den offentlige gæld
fra 79 % af BNP i 2013 til omkring 75 % af BNP i 2017. Det makroøkonomiske
scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i
programmet, er stort set realistisk for 2014-2016, idet BNP forventes at vokse
med henholdsvis 2,3 % og 2,5 % i år og næste år, set i forhold til 2,3 %
og 2,1 % ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2014. Hvad angår 2017,
er programmet dog for optimistisk. Risiciene for budgetmålene er stort set
afbalancerede i 2014, men der er voksende risiko for, at underskuddet derefter
bliver større end tilsigtet. Der er navnlig risici forbundet med den
omstændighed, at den planlagte nedbringelse af udgiftskvoten forventes opnået
gennem en nominel fastfrysning over hele linjen eller ved at holde stigningerne
nede under inflationsraten for de fleste diskretionære udgiftsposter. Ifølge
Kommissionens prognose fra foråret 2014 forventes det offentlige underskud i
2014 og 2015 at svare til programmets mål. Med et forventet strukturelt
underskud på 2,2 % af BNP i 2014 og 2,3 % i 2015 bekræfter
Kommissionens prognose, at der fra 2014 er risiko for en alvorlig afvigelse fra
den mellemfristede målsætning. Desuden tyder Kommissionens prognose på, at
gældsreduktionsmålet ikke vil blive opfyldt i 2014 og 2015. Baseret på
vurderingen af konvergensprogrammet for 2013 i henhold til Rådets forordning
(EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at der er behov for en yderligere
strukturel konsolidering i betragtning af risikoen for en væsentlig afvigelse
fra den mellemfristede målsætning og for, at gældskriteriet ikke vil blive
opfyldt fra 2014. (10)
Den mellemfristede budgetramme er blevet styrket
ved, at tidshorisonten for planlægningen er udvidet ud over det aktuelle
budgetår. Dens effektivitet og bindende karakter er dog endnu ikke sikret. Der
er indført nye numeriske finanspolitiske regler, men der er endnu ikke rettet
op på grundlæggende svagheder, der navnlig skyldes en manglende systematisk
efterfølgende overvågning, og, at der hverken er fastsat maksimalt tilladelige
afvigelsesniveauer eller solide korrektionsmekanismer. Finansrådets begrænsede
liste over obligatoriske opgaver og dets analysekapacitet er stadig ikke i
overensstemmelse med dets vetoret i budgetspørgsmål. Hvis den mellemfristede
budgetramme styrkes yderligere, og finansrådets mandat udvides, vil det kunne
bidrage til at gøre de overordnede finanspolitiske rammer mere troværdige,
transparente og effektive. (11)
Trods centralbankens subsidierede
vækstfinansieringsordning for små og mellemstore virksomheder er der endnu ikke
holdbart genetableret normale låneforhold i økonomien. Regelbyrden for den
finansielle sektor er vokset yderligere og begrænser dermed mulighederne for
kapitalakkumulation. Foranstaltninger som forøgelse af afgiften på finansielle
transaktioner har medvirket til øget brug af kontanter i økonomien. Udlånsporteføljen
til husholdninger er forringet yderligere, og den høje andel af misligholdte
lån udgør i øjeblikket en af de største udfordringer for den finansielle
sektor. Porteføljesanering hæmmes af manglende effektivitet i
afviklingsprocedurerne. Der er ikke truffet nye foranstaltninger af betydning
for at fjerne dårlige aktiver fra bankernes statusser. Kombinationen af en tung
regelbyrde og en høj andel af misligholdte lån har medført pres på de
tilrådighedværende kreditter. Regeringen har gentagne gange varslet nye
lempelsesordninger til støtte for låntagere af lån i udenlandsk valuta; i de
fleste tilfælde har disse foranstaltninger dog ikke været målrettet mod de
nødlidende låntagere, men har haft en negativ virkning på husholdningernes
betalingskultur på grund af forventninger om yderligere hjælp fra regeringen.
Den finansielle regulering og det finansielle tilsyn er blevet styrket, ved at
finanstilsynet er blevet integreret i centralbankstrukturen, og ved at
centralbanken har fået ansvar for makroprudentielt tilsyn. Der er indledt
forberedelser på at etablere en bankafviklingsordning. (12)
Skattereglerne er ikke blevet ændret så hyppigt som
i det foregående år, men på den anden side er det ikke gået væsentligt fremad
med at gøre selskabsbeskatningen mere afbalanceret. Nogle af de eksisterende
sektorspecifikke skatter er endda blevet sat op. Anvendelsen af forskellige
skattesatser i de forskellige sektorer er en hindring for en effektiv ressourcefordeling
og har således en negativ indflydelse på væksten. For at gøre beskatningen mere
beskæftigelsesvenlig har Ungarn udvidet muligheden for fradrag i den personlige
indkomstskat for familier, der kan være en hjælp for lavtlønnede. Skattekilen for lavtlønnede enlige er en af de højeste i Unionen. Kriterierne for at komme i betragtning i henhold til
jobbeskyttelsesloven er forblevet grundlæggende uændrede, selv om en stor andel
af de lavtlønnede stadig ikke kan nyde godt af denne foranstaltning. Det er vigtigt
at evaluere ordningens virkninger og omkostningseffektivitet og at tilpasse
den, hvor det er nødvendigt, for at øge dens muligheder for at bringe folk i
beskæftigelse. Der er gjort visse fremskridt med at flytte beskatningen væk fra
arbejde og over til miljøafgifter, men der er behov for yderligere tiltag.
Efter gentagne forsinkelser er der gradvist ved at blive etableret
onlineforbindelse fra kasseapparater til skattemyndighederne. Ungarn lider dog
stadig under en høj gad af manglende overholdelse af skattereglerne, og
omfanget af sort arbejde og momssvig er uændret. Kontrolforanstaltningerne bør
skærpes, og navnlig bør bekæmpelsen af momssvig gøres mere effektiv. (13)
Ungdomsarbejdsløsheden faldt i 2013, mens andelen
af unge, der hverken er under uddannelse, i arbejde eller i lære, steg. Ved at
sørge for en effektiv koordinering mellem den offentlige arbejdsformidlings
lokalkontorer, uddannelsesinstitutionerne og lokale interesseparter vil man
kunne nå ud til flere unge. Der er taget fat på kapacitetsopbygningen i den
offentlige arbejdsformidling, herunder tilrettelæggelsen af et
kundeprofileringssystem, men de aktive arbejdsmarkedspolitikker til det åbne
arbejdsmarked bør evalueres og deres effektivitet og virkningsfuldhed vurderes,
og om nødvendigt må de justeres for at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet
for visse dårligt stillede befolkningsgrupper. Aktiveringselementet i
forskellige arbejdsmarkedstiltag og sociale foranstaltninger (offentlig
beskæftigelsesordning, arbejdsløshedsunderstøttelse og sociale ydelser) skal
styrkes. Den offentlige beskæftigelsesordning sluger hovedparten af de
budgetmidler, der er afsat til beskæftigelsesforanstaltninger, men i 2013 var
mindre end 10 % af deltagerne i stand til at vende tilbage til det åbne
arbejdsmarked efter afsluttet deltagelse i ordningen. Dette rejser spørgsmål
om, om ordningen bør tilpasses, f.eks. ved at den kædes tættere sammen med
aktivering, faglig uddannelse og støtte til jobsøgning, så den kan få en mere
varig effekt. Der er taget skridt til at tilskynde kvinder til at deltage i
arbejdsmarkedet, i form af øget fleksibilitet i ordningen for betalt
forældreorlov og børnepasningsfaciliteter, men der skal mere til, da
beskæftigelsen blandt kvinder fortsat ligger under 60 %.
Støtteberettigelsesperioden for arbejdsløse er kortere end den tid, det i
gennemsnit tager de jobsøgende at finde arbejde. Antallet af personer, der er
truet af fattigdom eller social udstødelse i Ungarn, er støt stigende og udgør
i dag tæt ved en tredjedel af hele befolkningen. Fattigdom berører fortsat i
uforholdsmæssigt stort omfang ugunstigt stillede befolkningsgrupper, især børn
og romaer. Selv om der er indført en national strategi for social inklusion,
fremmer de politiske foranstaltninger på de fleste områder ikke systematisk målene
for denne strategi. Der er behov for integrerede og
strømlinede politiske foranstaltninger for at effektivt at nedbringe
fattigdommen. (14)
Erhvervsvilkårene i Ungarn er
kendetegnet ved hyppige ændringer i lovrammerne og begrænset konkurrence i et
stigende antal sektorer. Der er indført nye hindringer i servicesektoren, og de
eksisterende er ikke ryddet af vejen (f.eks. for apoteker affaldsforvaltning,
mobilbetaling, detailsalg af tobak og lærebøger). De samlede investeringer er
faldet særlig kraftigt i disse sektorer, hvor der er pålagt sektorspecifikke
tillægsskatter i de senere år. Mellem 2010 og 2013 faldt de nominelle
investeringer med 44 % i energisektoren, 28 % i finanssektoren og
18 % i kommunikationssektoren, mens de for alle sektorer samlet steg med
3,4 %. Der er gjort visse fremskridt med at forbedre konkurrencen i
forbindelse med offentlige indkøb, men der er behov for en yderligere indsats.
For eksempel kunne udvidet brug af elektroniske offentlige indkøb give
betydelige besparelser, øget transparens og øget konkurrence. Der er taget
skridt til at gennemføre strategier for integritet og fremme en højere grad af
åbenhed i den offentlige forvaltning, men det er nødvendigt med yderligere
tiltag for at bekæmpe korruptionen effektivt. (15)
Andelen af unge, der forlader skolen tidligt, er
stigende, og vedtagelsen af en strategi til bekæmpelse af skolefrafald er
blevet forsinket gentagne gange. Der skal gøres en yderligere indsats for at
udstyre eleverne med grundlæggende færdigheder, kompetencer og kvalifikationer,
der er relevante for arbejdsmarkedet. Det er stadig et problem for dårligt
stillede børn, især romaer, at få lige adgang til almen uddannelse af høj
kvalitet. Der er vedtaget en ny lov om erhvervsuddannelse,
der bl.a. indfører en ny "tostrenget model", der
skal lette overgangen fra uddannelse til arbejdsmarkedet, som stadig volder
problemer; virkningerne af denne lov skal overvåges nøje. (16)
Ungarn er fortsat med at gennemføre nedsættelser af
slutbrugerpriserne på elektricitet og gas i 2013 og 2014. Kombineret med den
ekstra skattebyrde for energiselskaberne har disse prisnedsættelser haft en
negativ indflydelse på selskabernes mulighed for at få dækket omkostninger,
energiinvesteringer og vedligeholdelse af nettene. I øjeblikket er
husholdningernes energiintensitet blandt de højeste i Unionen, og navnlig i
boligsektoren kunne energieffektiviteten med fordel forbedres. Den nationale
myndigheds manglende uafhængighed i fastsættelsen af nettakster og vilkår for
netadgang giver stadig anledning til bekymring. Der er taget visse skridt til
at strømline de offentlige transportvirksomheder, men den finansielle
holdbarhed kunne forbedres yderligere ved at rydde op i driftsomkostningerne og
omlægge takstsystemet. (17)
Som led i det europæiske semester har Kommissionen
gennemført en omfattende analyse af Ungarns økonomiske politik. Den har
vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot
taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk
politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med
EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede
økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-plan gives input
til kommende nationale beslutninger. Kommissionens henstillinger som led i det
europæiske semester er afspejlet i henstilling 1 til 7 nedenfor. (18)
På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået
Ungarns konvergensprogram, og Rådets udtalelse[8]
afspejles især i henstilling 1 nedenfor, (19)
På baggrund af resultaterne af Kommissionens
dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale
reformprogram og konvergensprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel
6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1, 2, 3 og 5 nedenfor, HENSTILLER, at Ungarn i perioden
2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på at: 1. Styrke
budgetforanstaltningerne i 2014 i betragtning af, at der ifølge Kommissionens
prognose fra foråret 2014 er ved at opstå en kløft på 0,9 % af BNP i forhold
til kravene i stabilitets- og vækstpagten, navnlig gældsreduktionskriteriet.
Styrke budgetstrategien væsentligt i 2015 og fremover for at nå den
mellemfristede målsætning og overholde gældsreduktionskravene, så den
offentlige gældskvote holdes på en stabil nedadgående kurs. Yderligere styrke
den mellemfristede budgetrammes bindende karakter gennem systematisk
efterfølgende tilsyn med overholdelsen af numeriske finanspolitiske regler samt
brug af korrektionsmekanismer. Skabe øget åbenhed omkring de offentlige
finanser, bl.a. ved at udvide finansrådets mandat og kræve, at der udarbejdes
regelmæssige makroøkonomiske prognoser og vurderinger af de budgetmæssige
konsekvenser af større politiske forslag. 2. Bidrage til at genetablere
normale lånemuligheder i økonomien, bl.a. ved at forbedre udformningen af
skatterne og lette skattebyrden for de finansielle institutioner. Justere
afgiften på finansielle transaktioner for at undgå, at opsparinger dirigeres
væk fra banksektoren, og øge incitamenterne til at benytte elektronisk
betaling. Undersøge og fjerne hindringer for porteføljesanering, bl.a. ved at
stramme reglerne for finansiering af omstrukturerede lån, fjerne hindringerne
for tvangssikring af aktiver, der er stillet som sikkerhed, samt sørge for, at
insolvenssager behandles hurtigere og mere effektivt. I denne forbindelse nøje
konsultere interesseparterne om nye politiske initiativer og sikre, at disse er
klart målrettede, og at de ikke medfører øget moralsk hasard blandt låntagere.
Yderligere styrke den finansielle regulering og det finansielle tilsyn. 3. Sikre en stabil, mere
afbalanceret og strømlinet selskabsbeskatning, bl.a. ved gradvist at afvikle
forvridende sektorspecifikke skatter. Reducere skattekilen for lavtlønnede,
bl.a. ved at udnytte miljøafgifter mere effektivt. Optrappe indsatsen for at
forbedre overholdelsen af skattereglerne – særlig for at bekæmpe momssvig – og
nedbringe de samlede omkostninger herved. 4. Fremme målrettede aktive
arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, bl.a. ved at fremskynde indførelsen
af kundeprofileringssystemet i den offentlige arbejdsformidling. Etablere det
planlagte mentornetværk for unge og koordinere det med
uddannelsesinstitutionerne og interesseparter på lokalt plan for at nå ud til
flest muligt. Gennemgå den offentlige beskæftigelsesordning og vurdere, hvor
effektivt den hjælper folk til at finde arbejde, samt yderligere styrke
ordningens aktiveringselementer. Overveje at forlænge
støtteberettigelsesperioden for arbejdsløse, idet der tages hensyn til, hvor lang
tid det gennemsnitligt tager at finde nyt arbejde, og kæde understøttelsen
sammen med aktiveringsforanstaltninger. Forbedre de sociale ydelsers dækning og
tilstrækkelighed, samtidig med at ydelserne kædes sammen med aktivering.
Gennemføre strømlinede og integrerede politiske foranstaltninger for at mindske
fattigdommen væsentligt, især blandt børn og romaer. 5. Skabe mere stabile lovrammer
og fremme markedskonkurrence, bl.a. ved at fjerne barriererne i
servicesektoren. Tage mere ambitiøse skridt til at skabe øget konkurrence og
åbenhed i forbindelse med offentlige indkøb, herunder indførelsen af
elektroniske offentlige indkøb, og yderligere reducere korruption og den
samlede administrative byrde. 6. Gennemføre en national
strategi for bekæmpelse af skolefrafald med særligt fokus på dem, der forlader
erhvervsuddannelser og lærepladser i utide. Systematisk mindske adskillelsen i
uddannelsessystemet og fremme en almindelig, inklusiv uddannelse for dårligt
stillede befolkningsgrupper, især romaer. Støtte overgangen mellem forskellige
faser i uddannelsen og til arbejdsmarkedet og nøje overvåge gennemførelsen af
reformen af erhvervsuddannelserne. Gennemføre en reform af de videregående
uddannelser, som kan øge mulighederne for at gennemføre sådanne uddannelser, især
blandt dårligt stillede studerende. 7. Undersøge, hvordan
reguleringen af energipriserne påvirker incitamenterne til investering og
konkurrencen på elektricitets- og gasmarkederne. Tage yderligere skridt til at
sikre den nationale myndigheds uafhængighed i fastsættelsen af energinettakster
og vilkår for netadgang. Træffe foranstaltninger for at øge
energieffektiviteten, især i boligsektoren. Yderligere forbedre
transportsystemets finansielle holdbarhed, bl.a. ved at reducere
driftsomkostningerne og tage de statsejede transportvirksomheders takstsystemer
op til revision. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På
Rådets vegne Formand [1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. [2] EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 418 final. [4] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 final. [6] COM(2013) 790 final. [7] COM(2014) 85 final. [8] I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr.
1466/97.