EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0332
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS on an EU Strategic Framework on Health and Safety at Work 2014-2020
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020
/* COM/2014/0332 final */
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 /* COM/2014/0332 final */
MEDDELELSE
FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG
SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om en
EU-strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 1.
Indledning og baggrund Det er et
strategisk mål for Europa-Kommissionen at garantere et sikkert og sundt
arbejdsmiljø for mere end 217 millioner arbejdstagere i EU i tæt samarbejde med
medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og de andre EU-institutioner og
-organer. Da sikkerheds- og sundhedsrisiciene stort set er ens i hele EU, kan
Unionen spille en vigtig rolle ved at hjælpe medlemsstaterne med at imødegå
disse risici på en mere effektiv måde og sikre ens vilkår i hele EU. Denne
rolle er udtrykkeligt anerkendt i traktaten[1], som
giver Unionen delt kompetence med hensyn til at vedtage foranstaltninger til
fremme af samarbejdet mellem medlemsstaterne og udstedelse af direktiver med
minimumsforskrifter for forbedring af arbejdsmiljøet for at beskytte
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Der er i de
seneste år blevet indført EU-tiltag vedrørende arbejdsmiljø inden for en
strategisk politikramme, som omfatter to hovedkomponenter:
en omfattende pakke af
EU-lovgivning, som dækker de vigtigste arbejdsmiljørisici og indeholder de
mest almindelige definitioner, strukturer og regler, som er tilpasset af
medlemsstaterne til deres forskellige nationale forhold, og
en række flerårige
handlingsprogrammer mellem 1978 og 2002, efterfulgt af europæiske
strategier (for perioderne 2002-06 og 2007-12), hvori der udpeges
prioriteter og fælles mål, etableres en koordineringsramme for nationale
politikker og sikres fremme af en helhedsorienteret forebyggelseskultur. I
kølvandet på strategien for 2007-12 har 27 medlemsstater iværksat deres
nationale strategier.
Forebyggelse af
risici og fremme af et sikkert og sundt arbejdsmiljø er afgørende ikke alene
for at forbedre jobkvaliteten og arbejdsvilkårene, men også for at forbedre
konkurrenceevnen. Sunde arbejdstagere har en direkte og målbar positiv
indflydelse på produktiviteten og bidrager til at forbedre
socialsikringssystemernes bæredygtighed. Forebyggelse af alvorlige
arbejdsskader eller arbejdsrelaterede sygdomme og fremme af arbejdstagernes
sundhed gennem hele deres arbejdsliv, helt fra det første job, er afgørende
for, at de kan arbejde længere. Denne indsats bidrager derfor til at håndtere
de langsigtede virkninger af befolkningens aldring i overensstemmelse med
Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[2]. Især
beskæftigelsesretningslinje 7 understreger fremme af jobkvaliteten. I
beskæftigelsespakken[3]
blev det desuden understreget, at en forbedring af arbejdsvilkårene har en
positiv virkning på produktiviteten og konkurrenceevnen. Investeringer i
arbejdsmiljø bidrager til arbejdstagernes trivsel og er omkostningseffektive.
Ifølge de seneste skøn kan investeringer på dette område give høje afkast med
et gennemsnit på 2,2[4] og
mellem 1,29 og 2,89[5]. Resultaterne af
evalueringen af arbejdsmiljøstrategien for 2007-12[6]
bekræfter værdien af EU's strategiramme for tiltag på arbejdsmiljøområdet og
viser, at interesseparterne støtter videreførelsen af en strategisk tilgang på
EU-plan. I evalueringen peges der på behovet for at gennemgå målene,
prioriteringerne og arbejdsmetoderne med henblik på at tilpasse EU's politikramme
til de skiftende arbejdsmønstre samt nye risici og risici i fremvækst. I 2013
iværksatte Kommissionen en offentlig online-høring[7] for at
indsamle interesseparternes synspunkter vedrørende gennemførelsen af den foregående
arbejdsmiljøstrategi, og hvilken vej man ønskede at følge fremover. De mere end
500 svar bekræftede behovet for at videreføre en koordinering på dette område
på EU-plan, og der blev fremsat nyttige forslag til indholdet af en ny strategiramme.
Langt størstedelen af respondenterne mente, at der bør gøres en større indsats
for at mindske den administrative byrde og omkostningerne i forbindelse med
overholdelse for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Størstedelen af
respondenterne anførte desuden, at disse mål bør forfølges, samtidig med at der
sikres en høj grad af overholdelse af arbejdsmiljøprincipperne, uanset
virksomhedens størrelse. I sit forslag
til en strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2014-2020 har
Kommissionen taget behørigt hensyn til bidrag fra flere sider, navnlig fra
Europa-Parlamentet[8], Det
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på
Arbejdspladsen (Det Rådgivende Udvalg)[9] og
Udvalget af Arbejdstilsynschefer[10], som
alle bakker op om iværksættelsen af et strategisk politikinitiativ. Som afslutning
på høringsprocessen arrangerede Kommissionen en konference om arbejdsvilkår[11] med
deltagelse af de vigtigste interesseparter for at drøfte de primære
udfordringer og prioriteter for forbedring af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.
Gennemførelsen
af denne strategiramme vil foregå samtidig med den efterfølgende evaluering af
EU's arbejdsmiljølovgivning, hvis konklusioner forventes fremlagt inden
udgangen af 2015. Denne evaluering, som er påkrævet efter rammedirektiv
89/391/EØF, og som er medtaget i Kommissionens program for målrettet og
effektiv regulering (Refit)[12], vil
styrke evidensgrundlaget for eventuelle nye initiativer i fremtiden. Derfor og
i betragtning af den afgørende betydning af denne evaluering vil den aktuelle
ramme blive gennemgået i 2016, så der fuldt ud kan tages hensyn til
resultaterne af evalueringen og gennemgangen af Europa 2020-strategien. I denne
meddelelse fastlægges de vigtigste strategimål og en række tiltag til fremme af
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed (afsnit 4) på grundlag af en udpegning af
de udestående problemer (afsnit 2) og de primære udfordringer (afsnit 3). 2.
Status — Fremskridt og udestående problemer med hensyn
til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen De forbedringer,
som er opnået med hensyn til EU's arbejdsmiljø i løbet af de seneste 25 år, kan
i høj grad tilskrives den omfattende lovgivning og de tiltag, som er iværksat
og gennemført af Unionen, medlemsstaterne og interesseparterne, bl.a.
arbejdsmarkedets parter. De fleste af de
lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige initiativer, som blev fremlagt i
EU's arbejdsmiljøstrategi 2007‑12, er blevet
gennemført. EU's
arbejdsmiljøstrategi etablerede en fælles ramme for koordinering og en følelse
af, at der arbejdes hen imod et fælles mål. 27 medlemsstater har nu en national
arbejdsmiljøstrategi, som er tilpasset den nationale sammenhæng og de vigtigste
prioriteringsområder. I perioden 2007 til 2011 kunne der i EU konstateres et
fald på 27,9 % i incidensraten for ulykker, som medfører mere end tre
dages fravær[13].
Oplysningskampagnerne, som er blevet gennemført på EU-plan og på nationalt
plan, har bidraget til at styrke en risikoforebyggelseskultur. Ifølge en nylig
Eurobarometerundersøgelse[14]
udtrykker et stort flertal af arbejdstagerne tilfredshed med sundheden og
sikkerheden på deres nuværende arbejdsplads (85 %), og mere end tre fjerdedele
(77 %) siger, at arbejdsmiljøoplysninger og/eller -undervisning er tilgængelige
på deres arbejde. Det blev
bekræftet i evalueringen af EU's arbejdsmiljøstrategi 2007-12, at
gennemførelsen af EU-strategien samlet set var effektiv, og dens
vigtigste mål blev nået. EU-strategien har bidraget til at forbedre
gennemførelsen af arbejdsmiljølovgivningen og præcisere EU-reglerne.
Gennemførelsen er dog stadig en udfordring, især for SMV'er, som har vanskeligt
ved at overholde visse forskrifter. Desuden kunne der konstateres visse
mangler, navnlig med hensyn til virkningen i de enkelte virksomheder på lokalt
plan, især SMV'er. Mens de statslige myndigheder deltog aktivt i gennemførelsen
af strategien, viste det sig mere vanskeligt at udvikle en følelse af ejerskab
blandt andre EU-partnere, især blandt arbejdsmarkedets parter på nationalt plan. Den
statistiske dataindsamling og udviklingen af overvågningsinstrumenter var ikke
tilstrækkelig. I evalueringen af strategien for 2007-12 blev det påpeget, at
det er nødvendigt på en mere effektiv måde at fokusere på virkningen af
specifikke forebyggende foranstaltninger i de enkelte virksomheder (især
SMV'er), samspillet mellem arbejdsmiljø og miljø og kemikalier samt en mere effektiv
forebyggelse af arbejdsrelatererede sygdomme. På trods af den
betydelige reduktion i antallet af ulykker og en bedre forebyggelseskultur er
der stadig behov for forbedring af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen i
EU. ·
Hvert
år dør mere end 4 000 arbejdstagere på grund af arbejdsulykker, og mere
end tre millioner arbejdstagere er udsat for en alvorlig ulykke på
arbejdspladsen, som medfører mere end tre dages fravær[15]. ·
24,2 %
af arbejdstagerne mener, at deres sundhed og sikkerhed bringes i fare på
arbejdspladsen, og 25 % anfører, at arbejdet har en overvejende negativ indvirkning
på deres helbred[16]. ·
Ud
over den menneskelige lidelse er omkostningerne ved arbejdsrelateret sygefravær
uacceptabelt høje. I Tyskland førte 460 millioner årlige sygedage til et
anslået produktivitetstab på 3,1 % af BNP[17]. ·
Udgifterne
til socialsikring i forbindelse med sygdom eller ulykker er også uacceptabelt
høje. I regnskabsåret 2010/11 blev de statslige udgifter i Det Forenede
Kongerige alene anslået til 2 381 mio. GBP[18]. Med
henblik på at forbedre arbejdstagernes sundhed og sikkerhed, som er et af
målene i traktaten (artikel 153 og 156), bør Kommissionen i samarbejde med
medlemsstaterne fortsat gennemføre politiktiltag. De økonomiske og sociale
fordele ved en politik for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er veldokumenterede
for så vidt angår dens positive bidrag til vækst og øget produktivitet,
reduktion af antallet af ulykker og færre alvorlige sygdomme. Der skal ved
indførelse af foranstaltninger dog tages behørigt hensyn til omkostningerne for
virksomhederne. 3.
Hvad er de primære udfordringer? Statusopgørelsen
i foregående afsnit viser, hvilke vigtige udfordringer der er fælles i Unionen
og kræver en yderligere indsats. ·
Første
udfordring: forbedring af medlemsstaternes gennemførelsesgrad, især gennem
fremme af mikrovirksomheders og små virksomheders kapacitet til at træffe
effektive risikoforebyggelsesforanstaltninger Der er
forskellige tilgange til den praktiske gennemførelse af
arbejdsmiljølovgivningen i medlemsstaterne. Dette har særlig indflydelse på, i
hvor høj grad kravene opfyldes af private virksomheder og offentligretlige
organer på tværs af de forskellige økonomiske sektorer og i forhold til
virksomhedernes størrelse. I de fleste
tilfælde er omfanget og effektiviteten af arbejdsmiljøforvaltning stadig en
særlig udfordring for mikrovirksomheder og små virksomheder. Mindre
virksomheder overholder fortsat i mindre omfang de nationale regler og
EU-reglerne, og de indberetter færre arbejdsmiljøforanstaltninger til
sammenligning med større virksomheder[19]. Det skyldes
flere forskellige forhold, bl.a. iboende vanskeligheder ved at overholde
lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser ofte på grund af mangel på direkte
ekspertviden, manglende kendskab til forpligtelserne, mangel på vejledning
eller mangelfuld håndhævelse. Omkostningerne til overholdelse er relativt set
også større for SMV'er. I strategien for
2007-12 udviklede Kommissionen og Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA)
praktiske vejledninger og materiale vedrørende god praksis for at støtte SMV'er
i forbindelse med gennemførelsen af arbejdsmiljøforanstaltninger. Det
interaktive risikoanalyseredskab (OiRA)[20], som
blev udviklet af EU-OSHA, bidrager især til at lette SMV'ers opfyldelse af
arbejdsmiljøkravene. Der er imidlertid behov for en mere koncentreret indsats
på EU-plan og nationalt plan. Beslutningstagerne bør overveje de særlige
omstændigheder og begrænsninger for mikrovirksomheder og små virksomheder, når
de udformer og gennemfører arbejdsmiljøforanstaltninger. Beslutningstagerne kan
ikke forvente, at de forpligtelser, som indføres i forbindelse med
arbejdsmiljøregler, vil blive gennemført på samme måde af eller have de samme
relative omkostninger for store og små virksomheder. Der er behov for
enklere og mere effektive løsninger, som tager hensyn til forholdene i mikrovirksomheder
og små virksomheder og dermed sikrer en effektiv beskyttelse af arbejdstagernes
sundhed og sikkerhed på alle arbejdspladser, uanset deres størrelse. Det kræver
en forenkling af lovgivningen, i det omfang det er muligt, samt tilpasset
vejledning og støtte til mikrovirksomheder og små virksomheder med henblik på
at lette deres risikovurderinger. ·
Anden
udfordring: bedre forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme gennem imødegåelse
af eksisterende og nye risici samt risici i fremvækst Arbejdsrelateret
dårligt helbred, herunder sygdomme, som er forårsaget eller forværres af
dårlige arbejdsvilkår, ligger arbejdstagerne, virksomhederne og
socialsikringssystemerne til last[21]. I de seneste skøn
fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO)[22] anslås
det, at der i EU-27 i 2008 var i alt 159 500 tilfælde af arbejdsrelaterede
sygdomme med dødeligt udfald, hvoraf kræft var den væsentligste dødsårsag
(95 500 tilfælde). Det anslås, at mellem 4 % og 8,5 % af
alle kræfttilfælde er forårsaget af eksponering på arbejdspladsen. Dødsfald relateret til kemiske stoffer tegnede
sig for næsten halvdelen af de arbejdsrelaterede dødsfald. Der er blevet
gjort en kæmpe indsats for forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme og nye
risici samt risici i fremvækst. Der er indført EU-lovgivning om regulering af
kemikalier for at sikre en høj grad af beskyttelse af menneskers sundhed og
miljøet (REACH-[23] og
CLP-forordningen[24])
og om eksponering for elektromagnetiske felter. Samtidig er der truffet
ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, herunder formidling af information,
udveksling af god praksis og iværksættelse af oplysningskampagner, som afvikles
af EU-OSHA hvert andet år på europæisk plan[25]. Der er
imidlertid stadig behov for at rette særlig opmærksomhed mod arbejdsbetinget
kræft samt sygdomme, som er forårsaget af asbest, lungesygdomme, hudsygdomme,
astma og andre kroniske lidelser, da disse sygdomme er meget alvorlige. Mange nye
teknologier og innovationer i forbindelse med tilrettelæggelsen af arbejdet har
på væsentlige områder forbedret trivslen på arbejdspladsen og vores
arbejdsvilkår, men en effektiv forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme kræver,
at man kan foregribe eventuelle negative virkninger af de nye teknologier på
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. En industriel anvendelse af nye
teknologier fører til udviklingen af nye produkter og processer, som skal
prøves og kontrolleres for at garantere, at de er sikre og ikke udgør en risiko
for alvorlige uheld for forbrugerne og arbejdstagerne. Nanomaterialer er et
eksempel herpå, da de kan have unikke egenskaber, som kræver nye
toksicitetsundersøgelsesmetoder og risikovurderingsredskaber fra produktudviklingsfasen
og videre fremover, der gør det muligt at vurdere alle sikkerhedsaspekter
grundigt. Derudover bør andre risici i fremvækst, som er forbundet med den
bioteknologiske udvikling og grønne teknologier, undersøges. De ændringer i
tilrettelæggelsen af arbejdet, som udviklingen inden for informationsteknologi
har medført, især teknologier, som sikrer konstant opkobling, åbner uanede
muligheder for fleksibilitet og interaktivitet i arbejdsprocesserne. Der er
også en øget mangfoldighed i arbejdsstyrken, hvilket afspejles i nye atypiske
kontraktordninger og arbejdsmønstre, og en høj arbejdskraftmobilitet, som er
forbundet med kortere ansættelsesforhold, især for unge arbejdstagere. Ifølge
en nylig Eurobarometerundersøgelse anser arbejdstagerne imidlertid stress som
en af de største erhvervsbetingede risici (53 %), efterfulgt af ergonomiske
risici (ensidigt gentagne bevægelser eller trættende og smertefulde
arbejdsstillinger (28 %)) samt tunge løft hver dag (24 %). Der bør især rettes
opmærksomhed mod at imødegå virkningerne af ændringer i tilrettelæggelsen af
arbejdet, for så vidt angår den fysiske og mentale sundhed. Kvinder kan være
udsat for særlige risici, bl.a. muskel- og knoglelidelser eller særlige
kræftformer, på grund af karakteren af bestemte jobs, hvor kvinder er
overrepræsenterede[26]. ·
Tredje
udfordring: håndtering af de demografiske forandringer EU's befolkning
bliver ældre. Antallet af personer i EU, som er 60 år eller derover, stiger med
mere end to millioner om året. Den erhvervsaktive del af befolkningen bliver
også ældre, da andelen af ældre arbejdstagere i beskæftigelse stiger i forhold
til andelen af unge arbejdstagere. Ifølge Eurostats befolkningsfremskrivninger
(Europop 2010) forventes den erhvervsaktive del af befolkningen i EU-27 på mellem
55 og 64 år at stige med omkring 16 % i perioden fra 2010 til 2030. I Kommissionens
hvidbog om pensioner opfordres der til, at man forlænger arbejdslivet, så der
kan opretholdes tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer. Det vil kræve
passende arbejdsvilkår[27]. Tilstrækkelig
sundhed og sikkerhed for arbejdstagerne er nødvendig for et bæredygtigt
arbejdsliv og en aktiv og sund aldring, særlig i betragtning af den aldrende
befolkning og forlængelsen af arbejdslivet. Der skal derfor skabes et sundt og
sikkert arbejdsmiljø gennem hele arbejdslivet for en stadig mere mangfoldig
arbejdsstyrke. Fremme af en forebyggelseskultur er afgørende i denne
sammenhæng. En vellykket
forlængelse af arbejdslivet afhænger i høj grad af en tilstrækkelig tilpasning af
arbejdspladsen og en fornuftig tilrettelæggelse af arbejdet, herunder
arbejdstider, adgang til arbejdspladsen og interventioner på arbejdspladsen,
som er rettet mod ældre arbejdstagere. Livstidsansættelser bør også udvikles,
så der tages hensyn til ændringer i arbejdstagernes evner, efterhånden som de
bliver ældre. Innovative IKT-produkter og -tjenester (f.eks. arbejde i
intelligente omgivelser) åbner en bred vifte af muligheder for forbedring af
folks beskæftigelsesegnethed. Der er desuden behov for foranstaltninger til
reintegration og rehabilitering, som giver mulighed for at vende tilbage til
arbejdet efter en ulykke eller et sygdomsforløb, for at undgå permanent
udstødelse af arbejdstagere fra arbejdsmarkedet. 4.
De vigtigste strategimål For at imødegå
de tre udfordringer, der er beskrevet i afsnit 3, på en helhedsorienteret måde,
som går på tværs af temaerne, foreslår Kommissionen en række tiltag, som skal
gennemføres og udvikles i tæt samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets
parter og andre interesseparter, og som kan sammenfattes under syv vigtige strategimål.
Der vil blive foretaget en systematisk overvågning og evaluering af, i hvor høj
grad disse mål opnås, og af fremskridt med hensyn til gennemførelse af
handlingsplanen. Der vil desuden blive taget hensyn til disse resultater i
evalueringen af arbejdsmiljølovgivningen. 4.1.
Yderligere
konsolidering af de nationale strategier EU's
koordinerende rolle er bredt anerkendt og betragtes som en pålidelig reference.
Evalueringen af EU's arbejdsmiljøstrategi 2007-12 viste, at 27 medlemsstater
har iværksat nationale arbejdsmiljøstrategier i overensstemmelse med
EU-strategien. En kortfattet
analyse af de nationale strategier viser, at de overordnet set afspejler de
prioriteter, som er fastlagt i EU-strategien, samtidig med at de er tilpasset
den relevante nationale sammenhæng. I de fleste medlemsstater påpegede
interesseparterne på nationalt plan, at EU's arbejdsmiljøstrategi bidrog til at
placere arbejdsmiljøet højt på den nationale politiske dagsorden og bidrog til
at påvirke den nationale beslutningstagning på dette område. EU kan imidlertid
spille en større og mere systematisk rolle i forbindelse med støtte til
gennemførelsen af de nationale strategier ved at koordinere politikker, sikre
gensidig læring og anvendelse af EU-midler. Medlemsstaterne opfordres til at
gennemgå deres nationale strategier under hensyntagen til EU's nye strategiramme
for arbejdsmiljø ved inddragelse af relevante interesseparter, herunder
arbejdsmarkedets parter. Tiltag fra 2014
og fremover: ·
gennemgang
af de nationale arbejdsmiljøstrategier i lyset af EU's nye strategiramme ® medlemsstaterne med høring af relevante
interesseparter, herunder arbejdsmarkedets parter ·
oprettelse
af en database over alle nationale arbejdsmiljøstrategier ® Kommissionen i samarbejde med EU-OSHA
samt ·
udpegning
af kontaktpunkter for de nationale strategier (medlemsstaterne), som vil
afholde regelmæssige møder for at udpege og udveksle god praksis ® Kommissionen, EU-OSHA, Det Rådgivende
Udvalg og Udvalget af Arbejdstilsynschefer. 4.2.
Lette
overholdelsen af arbejdsmiljøreglerne, især for mikrovirksomheder og små
virksomheder SMV'er
har flere vanskeligheder ved at overholde forskrifterne på dette område. Det er
derfor afgørende at forbedre kvaliteten af vejledningen og stille praktiske
redskaber til rådighed, som kan lette overholdelsen af arbejdsmiljøreglerne.
Der vil blive taget hensyn til mikrovirksomheders og små virksomheders behov,
når der gennemføres foranstaltninger på EU-plan og på nationalt plan, bl.a. en passende
tilpasning af redskaber som OiRA. Tiltag
fra 2014 og fremover: ·
levering
af finansiel og teknisk støtte til gennemførelsen af OiRA og andre IT-baserede
redskaber i medlemsstaterne, som fokuserer på prioriterede sektorer ® medlemsstaterne med støtte fra Den
Europæiske Socialfond (ESF) og EU-OSHA ·
udvikling
af vejledninger og udpegning af eksempler på god praksis, som tager hensyn til
de særlige forhold og betingelser for SMV'er og især mikrovirksomheder ® Kommissionen og EU-OSHA ·
mere
udveksling af god praksis, så SMV'er vil få støtte fra større virksomheder i
kæden af kontrahenter, leverandører og købere til at forbedre arbejdsmiljøet ® Kommissionen i samarbejde med
medlemsstaterne og Det Rådgivende Udvalg samt ·
videreførelse
af oplysningskampagnerne ® Kommissionen
i samarbejde med medlemsstaterne og EU‑OSHA. 4.3.
Bedre
håndhævelse af arbejdsmiljølovgivningen i medlemsstaterne Det er ofte
først i forbindelse med et besøg fra arbejdstilsynet, at virksomheder og
arbejdstagere bliver bekendt med arbejdsmiljøloven. Det er et tegn på, at der
en mangel på viden, som man er nødt til at imødegå på en systematisk måde. Det
er afgørende, at arbejdsinspektørerne betragtes som en hjælpende hånd i
forbindelse med overholdelse af lovgivningen og ikke som en hindring for udøvelsen
af erhvervsaktiviteter. Arbejdstilsyn
spiller også en afgørende rolle i forbindelse med afdækning af og afskrækkelse
fra sort arbejde. Derfor bør arbejdstilsyn, selv om de altid har fokus rettet
mod overholdelse, være støttende og målrettede i forhold til specifikke risici.
Der er omkring 20 000 arbejdsinspektører i EU — ca. én inspektør pr.
9 000 arbejdstagere, som er omfattet af de relevante nationale
arbejdstilsyn[28].
De foretager omkring 1 500 000 inspektioner om året[29]. Effektiviteten
af arbejdstilsyn afhænger i høj grad af arbejdsinspektørernes ekspertise og
deres kapacitet til at foretage inspektioner. Der er behov for at uddanne
arbejdsinspektørerne i arbejdsmiljøregler, især vedrørende risici i fremvækst
og nye teknologier, så de kan gennemføre korrekte risikobaserede inspektioner. I betragtning af
de budgetmæssige begrænsninger kan EU's finansieringsprogrammer (bl.a. ESF)
udnyttes bedre til at sikre de nødvendige ressourcer for arbejdstilsynene.
Udveksling af god praksis mellem arbejdstilsyn på EU-plan har været og bør
fortsat være et instrument til forbedring af deres effektivitet. Tiltag fra 2014
og fremover: ·
kortlægning
af arbejdstilsynenes ressourcer og evaluering af deres kapacitet til at
varetage deres vigtigste opgaver i forbindelse med håndhævelse af
arbejdsmiljøreglerne ®
Udvalget af Arbejdstilsynschefer ·
evaluering
af programmet for udveksling/uddannelse af arbejdsinspektører og undersøgelse
af, hvordan man kan forbedre de eksisterende redskaber for samarbejde inden for
Udvalget af Arbejdstilsynschefer under hensyntagen til de nye udfordringer på
arbejdsmiljøområdet ®
Kommissionen i samarbejde med Udvalget af Arbejdstilsynschefer samt ·
vurdering
af effektiviteten af sanktioner og administrative bøder, som er pålagt af
medlemsstaterne, samt andre foranstaltninger til "blød håndhævelse"
og utraditionelle måder at overvåge overholdelse på ® Kommissionen i samarbejde med
medlemsstaterne og Udvalget af Arbejdstilsynschefer samt Det Rådgivende Udvalg. 4.4.
Forenkling
af den eksisterende lovgivning I
overensstemmelse med Refit-programmet[30]
er der behov for en vedvarende fælles indsats fra Kommissionen, de andre
EU-institutioner og medlemsstaterne for at forenkle EU-lovgivningen og fjerne
unødvendige administrative byrder. I de kommende år vil de vigtigste
udfordringer være at vurdere, hvorvidt arbejdsmiljøreglerne fungerer efter
hensigten, undersøge, hvordan gennemførelsen kan forbedres, og sikre en bedre,
mere effektiv og ensartet overholdelse i alle medlemsstater og virksomheder. I
overensstemmelse med direktiv 89/391/EØF er Kommissionen i gang med en
omfattende evaluering af alle arbejdsmiljøreglerne[31]. Som
led i denne evaluering forelagde medlemsstaterne for nylig deres nationale
rapporter for Kommissionen om gennemførelsen af 24 arbejdsmiljødirektiver.
Kommissionen er nu i færd med at analysere de nationale
gennemførelsesrapporter, som vil bidrage til evalueringen. I
evalueringen vil der især blive lagt vægt på, hvordan man kan forenkle og/eller
mindske den administrative byrde, navnlig for mikrovirksomheder og små
virksomheder, samtidig med at der sikres et højt beskyttelsesniveau for
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Denne evalueringsproces er ikke alene
relevant for EU-lovgivningen, men også for de nationale retlige og
administrative bestemmelser, som gennemfører EU-lovgivningen. Medlemsstaterne
tilskyndes derfor til sideløbende hermed at gennemføre lignende evalueringer.
Der vil i forbindelse med gennemgangen af strategirammen i 2016 blive taget
hensyn til resultaterne af denne evaluering, som vil være tilgængelige i 2015. Tiltag fra 2014
og fremover: ·
udpegning
af muligheder for forenklinger og/eller mindskelser af den administrative byrde
som led i evalueringen af arbejdsmiljøreglerne og fremme af en offentlig debat
med alle interesseparter ®
Kommissionen og Det Rådgivende Udvalg ·
tilskyndelse
af medlemsstaterne til at udpege årsagerne til specifikke reguleringsrelaterede
byrder, som er skabt af deres gennemførelseslovgivning om arbejdsmiljø og deres
nationale lovgivning, og analyse af de nationale gennemførelsesrapporter for at
udpege god praksis og fremme udveksling af informationer ® medlemsstaterne i samarbejde med
Kommissionen samt ·
vurdering
af situationen for mikrovirksomheder i sektorer med lav risikograd og
overvejelse af, hvordan man kan forenkle gennemførelsen af risikovurderinger,
herunder dokumentation ®
Kommissionen. 4.5.
Håndtering
af arbejdsstyrkens aldring, risici i fremvækst, forebyggelse af
arbejdsrelaterede sygdomme Skiftende
teknologier, nye produkter og markedsføringen af nye kemikalier gør det
nødvendigt at indsamle og evaluere solid videnskabelig dokumentation for at
finde ud af, hvordan man bedst kan imødegå nye risici i fremvækst.
EU-institutionerne, især Kommissionen, bør mobilisere den bedste tilgængelige
ekspertise til at udføre denne opgave. Desuden skal der
rettes særlig opmærksomhed mod risici, der vedrører bestemte aldersgrupper,
handicappede arbejdstagere og kvinder, som kræver en målrettet indsats.
Pilotprojektet om arbejdsmiljø for ældre arbejdstagere vil undersøge, hvordan
man kan fremme ældre arbejdstageres fysiske og psykiske sundhed. Projektet vil
ligeledes give eksempler på god praksis og lette udvekslingen af information[32]. Det
fælles program for intelligente omgivelser bidrager til imødegåelse af
udfordringerne i forbindelse med arbejdsstyrkens aldring. Vurderingen af
risici i fremvækst på grundlag af videnskabelig dokumentation og formidling af
resultaterne vil udgøre en væsentlig del af den efterfølgende evaluering af de
eksisterende arbejdsmiljøregler. Tiltag fra 2014
og fremover: ·
oprettelse
af et netværk af fagfolk og forskere på arbejdsmiljøområdet og anerkendelse af
behovet for at oprette et uafhængigt videnskabeligt rådgivningsorgan, som kan
sørge for, at deres anbefalinger bliver inkorporeret i Kommissionens arbejde à Kommissionen ·
støtte
til formidling af resultater fra Det Europæiske Observatorium for
Risikoovervågning og andre relevante aktører ® Kommissionen i samarbejde med EU-OSHA ·
udpegning
og udveksling af god praksis for, hvordan man forbedrer arbejdsmiljøet for
bestemte grupper af arbejdstagere, ældre arbejdstagere, uerfarne unge
arbejdstagere (herunder dem, der er ansat i forskellige former for midlertidige
ansættelsesforhold), lærlinge, handicappede arbejdstagere og kvinder ® EU-OSHA ·
fremme
af rehabiliterings- og reintegrationsforanstaltninger ved at gennemføre
resultaterne af Europa-Parlamentets pilotprojekt om ældre arbejdstagere og
kampagnen om sunde arbejdspladser i 2016‑17 ® Kommissionen i samarbejde med EU-OSHA
samt ·
udpegning
og formidling af god praksis om forebyggelse af mentale sundhedsproblemer på
arbejdspladsen ®
EU-OSHA. 4.6.
Forbedring
af statistisk dataindsamling og udvikling af informationsbasen Det er afgørende
for en evidensbaseret beslutningstagning at indsamle pålidelige, aktuelle og
sammenlignelige statistiske data om arbejdsulykker og arbejdsrelaterede
sygdomme, erhvervsmæssig eksponering, arbejdsrelateret dårligt helbred og
analysere omkostninger og fordele på arbejdsmiljøområdet. For så vidt angår
arbejdsulykker, har Kommissionens forordning (EU) nr. 349/2011[33] indført
en årlig dataindsamling siden 2013. Der er imidlertid stadig udfordringer med
hensyn til data om erhvervsmæssig eksponering og arbejdsrelateret dårligt
helbred. Det er derfor stadig vanskeligt at sammenligne resultaterne på
arbejdsmiljøområdet i medlemsstaterne og drage evidensbaserede konklusioner på
baggrund af sådanne sammenligninger. Situationen er særlig kompleks for
arbejdsrelaterede sygdomme. Statistiske
eksperter fra medlemsstaterne og EU bør derfor arbejde sammen og øge
bestræbelserne på at forbedre dataindsamlingen og udvikle en fælles strategi,
så man kan udpege og måle sundhedsrisici for arbejdstagerne, samtidig med at
der tages behørigt hensyn til de administrative omkostninger for virksomhederne
og de nationale myndigheder i denne forbindelse. Tiltag fra 2014
og fremover: ·
vurdering
af kvaliteten af de data om arbejdsulykker, som medlemsstaterne overfører i
forbindelse med dataindsamlingen under de europæiske arbejdsulykkesstatistikker
(ESAW) med henblik på at forbedre deres dækning, pålidelighed,
sammenlignelighed og aktualitet ®
Kommissionen og de nationale kompetente myndigheder ·
inden
udgangen af 2016 at undersøge de forskellige muligheder for at forbedre
tilgængeligheden og sammenligneligheden af data om arbejdsrelaterede sygdomme
på EU-plan og vurdere gennemførligheden af en forenklet dataoverførsel ® Kommissionen og de nationale kompetente
myndigheder ·
indledning
af drøftelser i Det Rådgivende Udvalg med rådgivning fra nationale eksperter
med henblik på udarbejdelse af henstillinger om oprettelse af en fælles
database over erhvervsmæssig eksponering ®
Kommissionen, Det Rådgivende Udvalg og nationale eksperter ·
inden
2016 at undersøge mulighederne for forbedring af informationer om omkostninger
og fordele på arbejdsmiljøområdet samt ·
inden
2016 at udvikle et redskab til overvågning af gennemførelsen af EU's strategiramme
2014-2020, herunder politik- og resultatindikatorer, som bygger videre på
2009-resultattavlen ®
Kommissionen og Det Rådgivende Udvalg. 4.7.
Bedre
koordinering af EU's og den internationale indsats på arbejdsmiljøområdet og
dialog med internationale organisationer I en
globaliseret økonomi er det afgjort i EU's interesse at hæve
arbejdsstandarderne og forbedre en effektiv anvendelse af disse i hele verden
ved en multilateral indsats i samarbejde med de kompetente internationale
organisationer og ved en bilateral indsats i EU's forbindelser med tredjelande.
EU skal desuden støtte kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, så de
kan bringe deres strukturelle kapacitet og lovgivning i overensstemmelse med
kravene i EU-lovgivningen. EU's
arbejdsmiljøpolitik spiller en normsættende rolle, som nyder bred anerkendelse
blandt de internationale partnere og observatører. Dette afspejles i den
hurtige udbredelse af det bilaterale samarbejde i løbet af de seneste år ikke
blot med traditionelle partnere fra udviklede økonomier som USA, men også og
især med nye partnere fra vækstøkonomier som Kina og Indien. Kommissionen kan
således bidrage til at mindske arbejdsulykker og arbejdsrelaterede sygdomme på
verdensplan. Ved at bygge videre på det eksisterende samarbejde skal EU sammen
med især ILO og andre specialiserede organisationer som
Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde
og Udvikling (OECD) gøre en fælles indsats for at opnå bedre resultater inden
for og især uden for EU. Der er behov for et bedre operationelt samarbejde for
at sikre en konsekvent og sammenhængende strategi og en bedre udnyttelse af
synergieffekterne på EU-plan og internationalt. Tiltag fra 2014 og fremover: ·
videreførelse
af støtten til kandidatlande under tiltrædelsesforhandlingerne vedrørende
kapitel 19 og potentielle kandidatlande, som har indgået stabiliserings- og
associeringsaftaler, i deres indsats for at bringe deres arbejdsmiljøregler i
overensstemmelse med EU-lovgivningen ®
Kommissionen ·
styrkelse
af samarbejdet på arbejdsmiljøområdet, især med ILO, men også med WHO og OECD ® Kommissionen ·
iværksættelse
af en gennemgang af aftalememorandummet med ILO, så det bedre afspejler arbejdsmiljøpolitikken
® Kommissionen ·
bidrag
til gennemførelsen af kapitlet om bæredygtig udvikling i EU's frihandels- og
investeringsaftaler med hensyn til arbejdsmiljø og arbejdsvilkår ® Kommissionen ·
imødegåelse,
især i samarbejde med ILO, af mangler på arbejdsmiljøområdet i den globale
forsyningskæde og bidrag til G20-initiativer om mere sikre arbejdspladser i
denne henseende ®
Kommissionen samt ·
styrkelse
af det aktuelle samarbejde og dialogen om arbejdsmiljø med strategiske partnere
à
Kommissionen. 5.
EU-instrumenter 5.1.
Retsforskrifter Lovgivningen har
vist sit værd ved i EU at have indført et fælles sæt definitioner, standarder,
metoder og forebyggende instrumenter på arbejdsmiljøområdet. En lovramme for
arbejdsmiljø, som gælder i hele EU, er afgørende for at sikre et højt
beskyttelsesniveau for arbejdstagerne og skabe lige vilkår for alle
virksomheder, uanset deres størrelse, placering og erhvervssektor. Det kan
påvises, at opfyldelse af retlige forpligtelser og håndhævelsesforanstaltninger,
som er truffet af kontrolorganer, herunder arbejdstilsyn, er vigtige
drivkræfter for arbejdsmiljøforvaltning i de fleste virksomheder[34]. I betragtning af
de mange forskellige situationer med hensyn til virksomhedsstørrelse og
arbejdsstyrkens mangfoldighed samt behovet for at udforme målrettede og
effektive politikforanstaltninger bør der også anvendes ikke-lovgivningsmæssige
instrumenter for at gøre en reel forskel. Disse omfatter benchmarking,
udpegning og udveksling af god praksis, oplysningskampagner, fastlæggelse af
frivillige standarder og brugervenlige IT-værktøjer. Kommissionen vil
fortsat overvåge medlemsstaternes gennemførelse af arbejdsmiljølovgivningen for
at sikre en tilstrækkelig overholdelse. Resultaterne af den aktuelle evaluering
af EU's arbejdsmiljøregler vil bidrage til udformningen af Kommissionens
fremtidige initiativer. 5.2.
EU-midler For øjeblikket
anvender 13 EU-medlemsstater Den Europæiske Socialfond (ESF) til forbedring af
deres nationale arbejdsmiljøpolitik. Medlemsstaterne opfordres til at anvende
ESF og andre europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) til at
finansiere foranstaltninger vedrørende arbejdsmiljø. For programmeringsperioden
2014‑20 vil der være midler til rådighed fra
ESF til at støtte foranstaltninger, som bl.a. tager sigte på fremme af bæredygtig
beskæftigelse af høj kvalitet og social inklusion, især gennem: -
investeringsprioriteten
vedrørende "arbejdsstyrkens, virksomheders og iværksætteres tilpasning til
forandringer" gennem udformning og gennemførelse af innovative og mere
produktive måder at tilrettelægge arbejdet på, herunder sundhed og sikkerhed på
arbejdspladsen, undervisning, uddannelsesprogrammer, integration af god praksis
mv. -
forlængelse
af et sundere arbejdsliv gennem udvikling og gennemførelse af foranstaltninger
til fremme af et sundt arbejdsmiljø og mental trivsel på arbejdspladsen. Dette
kan gennemføres ved hjælp af investeringsprioriteten vedrørende "aktiv og
sund aldring" -
støtte
til ansættelse og tilbagevenden til arbejdsmarkedet for mennesker med en
kronisk eller sjælden sygdom eller mentale lidelser gennem integrationsforløb,
som kombinerer forskellige former for beskæftigelsesforanstaltninger, f.eks.
individuel støtte, rådgivning, vejledning, adgang til almen uddannelse og
erhvervsuddannelse samt adgang til tjenester, især sundhedstjenester og sociale
tjenesteydelser -
udvikling
og gennemførelse af foranstaltninger til fremme af sund livsstil og imødegåelse
af arbejdsrelaterede/miljømæssige sundhedsfaktorer (f.eks. eksponering for
giftige stoffer, tobaksforurenet luft), der er forbundet med sygdomme, bl.a.
kræft -
støtte
til oplysningskampagner/uddannelsesaktiviteter, som er rettet mod
arbejdsinspektører, for at forbedre deres viden/kvalifikationer og
administrative kapacitet til at håndtere forhold vedrørende sundhed og
sikkerhed på arbejdspladsen -
støtte
til uddannelsesaktiviteter, som gennemføres af små og mellemstore virksomheder
i forbindelse med gennemførelsen af OiRA og andre IT-baserede redskaber i alle
medlemsstater. Desuden vil det
operationelle program for beskæftigelse og social innovation blive anvendt til
at støtte foranstaltninger til fremme af samarbejde, kommunikation og samling
af ekspertviden på arbejdsmiljøområdet. EU's nye
rammeprogram for forskning og innovation for perioden 2014-2020 (Horisont 2020)[35] yder
finansiel støtte til imødegåelse af de samfundsmæssige udfordringer vedrørende
sundhed, demografiske forandringer og trivsel. Fokusområderne omfatter:
forståelse af sundhed
aldring og sygdom
aktiv og sund aldring
effektiv sundhedsfremme
sygdomsforebyggelse og
beredskab og screening.
Disse områder
afspejler behovet for en translationel, integreret tilgang til udfordringer,
som giver støtte til forskningsaktiviteter både på mellemlang og lang sigt samt
mere kortfristede innovative aktiviteter. Der er blevet
stillet forslag om, at IKT-baseret innovation for aktiv og sund aldring skal
være et af de intelligente, særligt prioriterede områder for regionernes
anvendelse af midler fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU).
Tilpasning og synergieffekter med det europæiske innovationspartnerskab inden
for aktiv og sund aldring og med det (andet) fælles program "Et aktivt liv
længst muligt i eget hjem" (Active and Assisted Living) giver flere
finansieringsmuligheder samt muligheder for markedsudvikling. 5.3.
Den
sociale dialog Ifølge
bestemmelserne i traktaten spiller arbejdsmarkedets parter i EU en vigtig rolle
i udformningen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikker og i forbindelse med
fremme af et sikkert og sundt miljø i Europa. Arbejdsmarkedets parter i EU har
vist evne til at finde løsninger, som er både i arbejdstagernes og
virksomhedernes interesse, og de har bidraget direkte til gennemførelsen af
EU's strategier på dette område. Aftaler mellem arbejdsmarkedets parter i EU
(bl.a. brancheaftalen om krystallinsk silica og sektoraftaler om anvendelsen af
skarpe instrumenter i sundhedssektoren og om arbejdsvilkår i den maritime
sektor), som er gennemført autonomt eller ved lov[36], og
andre initiativer fra arbejdsmarkedets parter har en direkte indvirkning på
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed. Kommissionen vil
fortsat støtte det arbejde, som gennemføres af arbejdsmarkedets parter i EU og
deres nationale organisationer på arbejdsmiljøområdet, under deres autonome
arbejdsprogrammer. Kommissionen opfordrer sociale dialogudvalg til at overveje,
hvordan man på en effektiv måde kan inddrage mikrovirksomheder og små
virksomheder, og udvikle innovative løsninger på arbejdsmiljøområdet.
Arbejdsmarkedets parter i EU opfordres også til at bidrage til den aktuelle
evaluering af EU's retsforskrifter. Det er
nødvendigt at forbedre samspillet mellem den sociale dialog på EU-plan, både
inden for og på tværs af de forskellige sektorer, og gennemførelsen af EU's
strategiske prioriteter på arbejdsmiljøområdet, samtidig med at
arbejdsmarkedets parters autonomi respekteres. Det er afgørende
at sikre, at arbejdsmarkedets parter føler ejerskab i forhold til denne
EU-strategi, bl.a. ved at inddrage dem i udformningen og gennemførelsen af
specifikke initiativer på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan og på
arbejdspladserne. Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen og de europæiske strukturerer for den
sociale dialog bør spille en afgørende rolle i denne henseende. 5.4.
Kommunikation
og information Arbejdsmiljøpolitikkens
succes afhænger i høj grad af kommunikationskanalernes effektivitet og de
redskaber, som anvendes til at nå ud til de forskellige berørte parter, fra
beslutningstagere til arbejdstagere. Medier som
internettet, onlineapplikationer og sociale netværk rummer en række muligheder,
der kan udnyttes bedre, og som muligvis kan være mere effektive end
traditionelle måder til at få fat i de unge arbejdstagere. Kommissionen
opfordrer til inddragelse af flere interesseparter, herunder arbejdsmarkedets
parter, eksperter på arbejdsmiljøområdet, repræsentanter for mikrovirksomheder
og små virksomheder samt faglige sammenslutninger, i forbindelse med
gennemførelsen af arbejdsmiljølovgivningen. EU-OSHA spiller
en afgørende rolle i forbindelse med indsamling og udbredelse af relevant
information om arbejdsmiljø, hurtigere udveksling af god praksis og udvikling
af oplysningskampagner og bidrager dermed til en mere effektiv gennemførelse af
arbejdsmiljøreglerne på EU-plan. EU-OSHA's udvikling af en database over god
praksis på arbejdsmiljøområdet vil bidrage til en bedre gennemførelse af
arbejdsmiljøreglerne i virksomhederne. EU-OSHA vil fortsat gennemføre en
fælleseuropæisk oplysningskampagne om arbejdsmiljø og sikre bedre interaktion
gennem anvendelse af de sociale medier. 5.5.
Synergieffekter
med andre politikområder Offentlig
politik på andre områder kan også bidrage til et bedre arbejdsmiljø. Man kan
udnytte de potentielle synergieffekter med arbejdsmiljøpolitikken på en bedre
måde. De vigtigste områder i denne sammenhæng er:
Uddannelse: Oplysningskampagner om
arbejdsmiljø begynder i skolen. Det er blevet anbefalet, at spørgsmål
vedrørende arbejdsmiljø bliver afspejlet bedre i skolernes læseplaner
(især på erhvervsuddannelserne), og at der sikres bedre fremme af mental
sundhed og trivsel[37].
Der er blevet gennemført vellykkede pilotprojekter[38],
men der skal sikres en bedre formidling af resultaterne. Information og
uddannelse for iværksættere skal videreføres.
Forskning: Der er fastlagt
forskningsprioriteter om arbejdsmiljø, som fokuserer på virkningen af
aldring, globalisering, nye teknologier og arbejdsrelaterede sygdomme og
handicap. Resultaterne af denne forskning skal sikres en større udbredelse,
og de skal afspejles på en bedre måde i beslutningstagningen.
Folkesundhed: Der er behov for en
bedre koordinering mellem beslutningstagerne på dette område for at bygge
videre på de eksisterende programmer og vejledninger og skabe
synergieffekter. Der skal etableres samarbejde med vigtige interesseparter
(slutbrugere, offentlige myndigheder, industrien) gennem den fælles aktion
om mental sundhed og trivsel og med det europæiske innovationspartnerskab
inden for aktiv og sund aldring[39].
Dette vil forbedre vilkårene for, at innovation kan vinde indpas, og
fremme investeringer i innovation.
Miljø: Der bør gøres en indsats for
at skabe en større komplementaritet og sammenhæng mellem miljøpolitik og
beskyttelse af arbejdstagere, da arbejdspladsen kan betragtes som et mikroklima,
hvor der kan forekomme eksponering for skadelige stoffer, dog i et mindre
omfang og med specifikke sundhedsdeterminanter.
Erhvervspolitik: Enkle løsninger,
f.eks. vejledning i at undgå ulykker eller angivelse af
vibrationsbelastning, kan hjælpe SMV'er med at gennemføre
arbejdsmiljøregler på en mere omkostningseffektiv måde, da de således ikke
behøver at ansætte en arbejdsmiljøekspert til at foretage vurderingerne.
Der bør gøres en indsats for at øge sammenhængen og skabe syneregieffekter
mellem erhvervspolitik og politik for beskyttelse af arbejdstagere, især med
hensyn til kemiske stoffer.
Ligestilling:
Arbejdsmiljøpolitikken kan bidrage til bekæmpelse af forskelsbehandling og
fremme af lige muligheder i EU's politikker, især ved at fremme en korrekt
gennemførelse af direktiv 2000/78/EF[40] om
beskyttelse af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for handicappede og
direktiv 2006/54/EF[41],
som forbyder ringere behandling af kvinder på arbejdspladsen på grund af
graviditet og moderskab.
6.
Gennemførelse af strategirammen for arbejdsmiljø I denne
meddelelse fastlægges en ramme for tiltag, samarbejde og udveksling af god
praksis på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for perioden
2014-20, som udelukkende kan gennemføres ved et aktivt samarbejde med de nationale
myndigheder og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen vil derfor holde en åben
debat med vigtige interesseparter i relevante fora om de synspunkter og
forslag, der er fremsat i denne meddelelse, og vil inddrage interessepaterne i
gennemførelsen af tiltag i det omfang, det er relevant. Synspunkter fra de
andre EU-institutioner, arbejdsmarkedets parter, specialudvalg, bl.a. Det
Rådgivende Udvalg og Udvalget af Arbejdstilsynschefer, samt EU-OSHA er særlig
vigtige. Denne strategiramme
vil blive gennemgået i 2016 i lyset af resultaterne af den efterfølgende
evaluering af EU's retsforskrifter på arbejdsmiljøområdet og fremskridt med
hensyn til gennemførelsen heraf. Kommissionen vil
sikre overvågning af gennemførelsen af strategirammen under anvendelse af de eksisterende
fora og med fuld inddragelse af EU-institutionerne og alle relevante
interesseparter. [1] Artikel 151 og 153 i
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). [2] KOM(2010) 2020 og
COM(2014) 130 final. [3] COM(2012) 0173 final. [4] International Social
Security Association (ISSA), The return on prevention: Calculating the costs
and benefits of investments in occupational safety and health in companies,
http://www.issa.int. [5] BenOSH, Socio-economic
costs of accidents at work and work-related ill health, http://ec.europa.eu/social. [6] SWD (2013) 202. [7] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=333&langId=en&consultId=13&visib=0&furtherConsult=yes [8] Europa-Parlamentets
beslutning A7-0409/2011 af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den
europæiske strategi; Europa-Parlamentets beslutning af 2013/2685(RSP) af 12.
september 2013 om den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på
arbejdspladsen. [9] Udtalelse vedtaget den
1. december 2011. [10] Udtalelse vedtaget den
9. februar 2012. [11] Konference om
arbejdsvilkår afholdt den 28. april 2014.
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=88&eventsId=979&furtherEvents=yes [12] COM(2012) 746. [13] European Statistics
on Accidents at Work (ESAW), Eurostats skøn. Data for NACE Rev. 2 sektor A C-N. [14] Flash Eurobarometer
om arbejdsvilkår http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_404_391_en.htm#398 [15] European Statistics
on Accidents at Work (ESAW), 2011. [16] European Working
Conditions Survey (EWCS), 2010. [17] BAuA og en rapport
fra Arbejdsministeriet Safety and Health at Work, 2011. [18] Costs to Britain of workplace fatalities and self-reported injuries and ill-health, 2010/11, HSE,
2013. [19]
Virksomhedens størrelse, sektoren og landet er de vigtigste faktorer for graden
af arbejdsmiljøforvaltning i virksomheder ifølge rapporten om
virksomhedsundersøgelsen af nye arbejdsmiljørisici og risici i fremvækst (ESNER)
fra 2012. [20] http://www.oiraproject.eu/ OiRA er en webbaseret platform, som sikrer oprettelse af sektoropdelte
risikovurderingsinstrumenter på flere sprog og på en enkel og
standardiseret måde. Den
gør det muligt at opbygge let anvendelige, gratis online-instrumenter, som kan hjælpe mikrovirksomheder og små virksomheder med
at indføre en trinvis risikovurdering
— fra udpegning og evaluering af risici på arbejdspladsen over
beslutningstagning og gennemførelse af forebyggende foranstaltninger til
overvågning og indberetning. [21] Se bl.a. denne
undersøgelse, som fokuserer specielt på dette spørgsmål: Binazzi et al., The
burden of mortality with costs in productivity loss from occupational cancer in
Italy, American Journal of Industrial Medicine, 2013 Nov; 56(11):
s. 1272-9. [22] http://www.ilo.org/safework/lang--en/index.htm
http://www.ilo.org/public/english/region/eurpro/moscow/areas/safety/docs/safety_in_numbers_en.pdf [23] Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering,
vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L
136 af 29.5.2007). [24] Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 18. december 2006 om klassificering,
mærkning og emballering af stoffer og blandinger (EUT L 353 af 31.12.2008). [25] EU-OSHA-kampagne 2012-13
"Samarbejde om risikoforebyggelse". EU-OSHA-kampagne 2010-11
"Sikker vedligeholdelse". EU-OSHA-kampagne 2008-09
"Risikovurdering". EU-OSHA-kampagne 2007-08
"Initiativet for sundhed på arbejdspladsen". [26] EU-OSHA, 2013. New risks and
trends in the safety and health of women at work. https://osha.europa.eu/en/publications/reports/new-risks-and-trends-in-the-safety-and-health-of-women-at-work/view [27] Hvidbog. En dagsorden
for tilstrækkelige, sikre og bæredygtige pensioner (COM(2012) 55 final). [28] 2011-rapporter fra de
nationale arbejdstilsyn, tilsendt Udvalget af Arbejdstilsynschefer. [29] 2009-rapporter fra de
nationale arbejdstilsyn, tilsendt Udvalget af Arbejdstilsynschefer. [30] KOM(2013) 685 endelig. [31] Jf. artikel 17a i
Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af
foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under
arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1). [32] https://osha.europa.eu/en/priority_groups/ageingworkers/ep-osh-project [33] Kommissionens forordning
(EU) nr. 349/2011 af 11. april 2011 om gennemførelse af
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 om
fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø, for så vidt angår
statistikker over arbejdsulykker (EUT L 97 af 12.4.2011, s. 3–8). [34]
European Survey of Enterprises on New and Emerging
Risks (ESENER) —Managing safety and health at work,
rapport fra Det Europæiske Oberservatorium for Risikoovervågning 2010. [35] Forslag til Europa-Parlamentets
og Rådets forordning om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og
innovation (2014-20) (KOM(2011) 809 endelig). [36] Hvis der er tale om gennemførelse
ved lov, har Kommissionen foretaget en vurdering, som omfatter repræsentativitet,
overensstemmelse med EU-lovgivningen, indvirkning på SMV'er og
cost-benefit-analyser, hvor det er relevant. [37] OECD (2012), Sick on the Job?
Myths and Realities about Mental Health and Work, Mental Health and Work. [38] Integration af
arbejdsmiljøspørgsmål i uddannelsen spiller en afgørende rolle for udviklingen
af en forebyggelseskultur, idet man lærer børn og unge at leve og arbejde på en
sikker måde. EU-OSHA er i besiddelse af omfattende information om god praksis
på dette område. https://osha.europa.eu/en/topics/osheducation [39] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=active-healthy-ageing&pg=about [40] Rådets direktiv
2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om
ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303 af
2.12.2000). [41] Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om
lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med
beskæftigelse og erhverv (omarbejdning) (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).