EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0133
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing a framework for maritime spatial planning and integrated coastal management
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning
/* COM/2013/0133 final - 2013/0074 (COD) */
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning /* COM/2013/0133 final - 2013/0074 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET 1.1. Generel baggrund Den Europæiske Union har sat sig det mål at
opnå en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi senest i 2020. Den maritime
sektor byder på muligheder for innovation, bæredygtig vækst og beskæftigelse og
bør derfor bidrage til dette mål. I oktober 2012 vedtog EU's ministre med
ansvar for maritime anliggender "Limassolerklæringen", som skal
understøtte Europa 2020-strategien[1]
med en robust maritim søjle. Som Kommissionen påpegede i sin meddelelse
"Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime
økonomi"[2]
spiller nærværende lovforslag en afgørende rolle, når det gælder om at
realisere denne ambition om at udvikle Europas blå økonomi. Den stadig mere intensive udnyttelse af kyst-
og havområderne, konsekvenserne af klimaændringerne, de naturlige risici og
erosion lægger imidlertid også pres hav- og kystressourcerne. Disse ressourcer
bør forvaltes på en integreret og sammenhængende måde, hvis vi skal opnå en
bæredygtig vækst og bevare økosystemerne langs kysten og i havet til glæde for
kommende generationer. Maritim fysisk planlægning opfattes generelt
som en offentlig procedure, der omfatter analyse og planlægning af den rumlige
og tidsmæssige fordeling af menneskelige aktiviteter i havområderne med det
formål at realisere økonomiske, miljømæssige og sociale mål. Det overordnede
formål med maritim fysisk planlægning er at udarbejde planer, der kortlægger
udnyttelsen af det maritime rum til de forskellige havbaserede aktiviteter. I
2008 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse med titlen "Køreplan for
maritim fysisk planlægning: Opstilling af fælles principper i EU"[3] efterfulgt i 2010 af en
meddelelse med titlen "Maritim fysisk planlægning i EU – Resultater og
fremtidig udvikling"[4],
som har banet vejen for nærværende forslag. Integreret kystzoneforvaltning er et værktøj
til integreret forvaltning af alle politiske procedurer, der berører
kystzonerne, og som har til formål at styre og koordinere samspillet mellem
land- og havbaserede aktiviteter i kystzonerne henblik på at sikre en
bæredygtig udvikling af kyst- og havområderne. Integreret kystzoneforvaltning
sikrer, at der er sammenhæng på tværs af sektorerne mellem de forskellige
forvaltnings- og udviklingsbeslutninger. I Rådets henstilling fra 2002 om
integreret kystzoneforvaltning defineres principperne for forsvarlig
kystplanlægning og –forvaltning, og det beskrives, hvordan disse principper
bedst kan gennemføres. EU er ligeledes kontraherende part i
Barcelonakonventionen, hvorved der er oprettet en protokol om integreret
kystzoneforvaltning, som trådte i kraft i marts 2011. I henhold til denne
protokol har de medlemsstater, der grænser op til Middelhavet, pligt til at
indføre integreret kystzoneforvaltning. Maritim fysisk planlægning og integreret
kystzoneforvaltning er gensidigt supplerende værktøjer. Deres geografiske
anvendelsesområde overlapper hinanden i medlemsstaternes kyst- og
territorialfarvande, hvor de fysiske planer for det maritime rum kortlægger
eksisterende menneskelige aktiviteter og fastlægger den mest effektive fysiske
udvikling af disse, samtidig med at strategierne for integreret
kystzoneforvaltning sikrer en integreret forvaltning af disse menneskelige
aktiviteter. Tilsammen forbedrer de planlægningen og forvaltningen af
samspillet mellem hav- og landbaserede aktiviteter. 1.2. Begrundelse og formål Hovedformålet med det foreslåede direktiv er
at fremme en bæredygtig udvikling af kyst- og havbaserede aktiviteter og en
bæredygtig udnyttelse af kyst- og havressourcerne ved at opstille en ramme for
effektiv gennemførelse af maritim fysisk planlægning i EU-farvandene og
integreret forvaltning af medlemsstaternes kystzoner. Den stadig mere intenst og ukoordinerede
udnyttelse af kyst- og havområderne betyder, at der er konkurrence om pladsen i
disse områder, og at kyst- og havressourcerne udnyttes på en ineffektiv og
ikke-bæredygtig måde. Usikkerhed og manglende forudsigelighed, når det gælder
adgangen til det maritime rum, har resulteret i et ikke-optimalt erhvervsklima
for investorerne med et deraf følgende potentielt tab af arbejdspladser. Hvis vi skal gøre det muligt for flere
aktiviteter at realisere deres fulde potentiale side om side, skal vi sørge for
en optimal fordeling af det maritime rum på de relevante interessenter og
koordinere forvaltningen af kystzonerne. En sådan tilgang har vist sig at
reducere omkostningerne til forberedende forskning, transaktion, administration
og drift og at øge retssikkerheden, navnlig for små og mellemstore
virksomheder. For at sikre, at de forskellige aktiviteter er
bæredygtige og miljømæssigt forsvarlige, er det nødvendigt at basere den
maritime fysiske planlægning og integrerede kystzoneforvaltning på en
økosystembaseret strategi, der sikrer beskyttelsen af de naturressourcer, der
udgør grundlaget for de forskellige aktiviteter. Det foreslåede tiltag er derfor ikke
sektorspecifikt, men dækker alle de politikområder i traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der har indvirkning på kyst- og
havområderne. Det er tanken, at tiltaget skal støtte den videre gennemførelse
af havrelaterede politikker i medlemsstaterne ved hjælp af en mere effektiv
koordinering og større gennemsigtighed. Med fysiske planer for det maritime rum
og strategier for integreret kystzoneforvaltning er det også muligt på et
tidligt tidspunkt at skabe større balance og dermed reducere konflikterne
mellem de økonomiske mål og miljølovgivningen. Direktivets operationelle mål er af
proceduremæssig karakter. Medlemsstaterne vil være forpligtet til at udarbejde
og gennemføre sammenhængende procedurer for planlægningen af menneskets
udnyttelse af det maritime rum, sikre en bæredygtig forvaltning af kystzonerne
og etablere et hensigtsmæssigt samarbejde på tværs af grænserne. En vigtig
gevinst ved forslaget er støtten til samspillet mellem hav- og kystzonerne i
form af kravet om, at der skal være sammenhæng mellem den maritime fysiske
planlægning og den integrerede kystforvaltning. Selve planlægningen og fastlæggelsen af
forvaltningsmål overlades til medlemsstaterne. EU deltager ikke i disse
procedurer. Forslaget berører ikke medlemsstaternes beføjelser inden for fysisk
planlægning. 1.3. Sammenhæng med andre
politikker EU-lovgiverne
har vedtaget ambitiøse politiske initiativer vedrørende havene og kysterne, som
skal gennemføres i de kommende 10-20 år. Blandt disse initiativer tæller
havstrategirammedirektivet[5],
direktivet om vedvarende energi[6],
initiativet "Motorveje til søs"[7]
og habitatdirektivet[8]. EU forventes at vedtage ny fælles fiskeripolitik i 2013 og inden for
rammerne af de nye finansielle overslag at foretage en revision af
strukturfondene (den fælles strategiske ramme). Det vigtigste formål med dette
forslag er at lette en samordnet og bæredygtig gennemførelse af disse
initiativer ved hjælp af en eller flere integrerede procedurer. Forslaget
indebærer hverken en ændring eller tilpasning af gældende EU-lovgivning på de
områder, der er omfattet af TEUF. Ved at anvende EU-lovgivningen på en
integreret måde har medlemsstaterne navnlig mulighed for at reducere den administrative
byrde i forbindelse med og effektivisere gennemførelsen af de fysiske planer
for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Vurderingen af den miljømæssige virkning af de
fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret
kystzoneforvaltning skal foretages i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF[9]. En sådan strategisk
miljøvurdering vil sikre en holistisk vurdering af virkningerne (også
kumulative) af de forskellige menneskelige aktiviteter på et tidligt tidspunkt
og således lette gennemførelsen af fremtidige projekter. Hvis det senere bliver
nødvendigt at foretage miljøvurderinger af de enkelte projekter, vil man i
forbindelse med den individuelle miljøvurdering kunne trække på de analyser,
der allerede er foretaget som led i den strategiske miljøplanlægning og således
undgå dobbeltvurderinger og den dermed forbundne administrative byrde. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF
INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE 2.1. Offentlig høring Europa-Kommissionen tilrettelagde en offentlig
høring, som fandt sted i perioden marts-maj 2011, for at få input fra de
berørte parter om, hvilke fremskridt der er gjort inden for maritim fysisk
planlægning og integreret kystzoneforvaltning i Den Europæiske Union, og hvad
der skal gøres på disse områder i fremtiden. Resultaterne bekræftede, at der stadig oftere
opstår konflikter om udnyttelsen af det maritime rum, og der blev givet udtryk
for støtte til en fælles strategi for gennemførelsen af maritim fysisk
planlægning i EU's farvande under hensyntagen til de særlige forhold, der gør
sig gældende i de enkelte regioner. De berørte parter finder det vigtigt, at
procedurerne for maritim fysisk planlægning koordineres ordentligt med
strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Selvom de berørte parter
mener, at det er særlig nyttigt med EU-tiltag i forbindelse med spørgsmål af
grænseoverskridende karakter, var der ikke noget klart svar om, hvilket
instrument ville være det bedste. 2.2. Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen vurderede de økonomiske,
miljømæssige og sociale virkninger af følgende tre løsningsmodeller: 1)
retningslinjer og udvikling af bedste praksis, 2) ikke-bindende
foranstaltninger og 3) juridisk bindende foranstaltninger, herunder et
rammedirektiv eller en rammeforordning. Det konkluderes i konsekvensanalysen, at
selvom ikke-bindende foranstaltninger giver visse fordele, vil juridisk
bindende foranstaltninger i form af et direktiv være det mest egnede instrument
til at sikre forudsigelighed, stabilitet og gennemsigtighed i den maritime
fysiske planlægning og den integrerede kystzoneforvaltning, fordi det samtidig
værner om proportionalitets- og nærhedsprincippet, i og med at medlemsstaterne
overlades fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen, og forslaget ikke griber
ind i medlemsstaternes kompetencer. Et direktiv er også det bedste instrument
til at sikre, at gennemførelsesfristerne er i overensstemmelse med fristerne i
de øvrige relevante EU-retsakter og politiske initiativer (f.eks. direktivet om
vedvarende energikilder, havstrategirammedirektivet, Europa 2020—målene osv.),
og til at fremme væksten i den maritime økonomi i en situation, hvor der er
stadig større konkurrence om pladsen. Udvalget for Konsekvensanalyse afgav endelig
udtalelse om konsekvensanalysen den 30. april 2012. Rapporten om
konsekvensanalysen, resuméet af konsekvensanalysen og udvalgets udtalelse
offentliggøres samtidig med dette forslag. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF
FORSLAGET 3.1. Resumé af forslaget Med dette forslag etableres der en ramme for
maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i form af en
systematisk, koordineret, inklusiv og grænseoverskridende strategi for
integreret havforvaltning. Det forpligter medlemsstaterne til at udarbejde
fysiske planer for det maritime rum og forvalte kystzonerne på en integreret
måde i overensstemmelse med national og international ret. Formålet med
foranstaltningen er, at medlemsstaterne skal fastlægge en eller flere
procedurer, der dækker hele cyklussen fra problemformulering, indsamling af oplysninger,
planlægning, beslutningstagning, forvaltning, overvågning, gennemførelse og inddragelse
af de berørte parter. De fysiske planer for det maritime rum og
strategierne for integreret kystzoneforvaltning kommer ikke til at fastsætte
nye sektorpolitiske mål. De har til formål at afspejle, integrere og skabe
forbindelse mellem de mål, der er fastsat inden for rammerne af nationale eller
regionale sektorpolitikker, at udpege tiltag til at hindre eller mindske
konflikter mellem de forskellige sektorer og at bidrage til realiseringen af de
mål, Unionen har fastsat inden for rammerne af hav- og kystrelaterede
sektorpolitikker. Og – allervigtigst - forpligter forslaget medlemsstaterne til
at skabe sammenhæng i forvaltningen på tværs af havområderne ved at arbejde
sammen på tværs af grænserne i disse havregioner eller subregioner og sørge for
hensigtsmæssig indsamling og udveksling af oplysninger. Der vil blive vedtaget gennemførelsesretsakter
for at sikre, at direktivet gennemføres ensartet i hele EU, og for at lette
medlemsstaternes rapportering til Kommissionen og, hvor det er relevant,
udveksling af data mellem medlemsstaterne og med Kommissionen. 3.2. Retsgrundlag Forslaget støtter gennemførelsen af EU's
integrerede havpolitik (IMP) herunder også miljøsøjlen, dvs.
havstrategirammedirektivet. Den integrerede havpolitik har til formål at sikre,
at de sektorpolitikker i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
(TEUF), som har indflydelse på det maritime rum, gennemføres på en
sammenhængende måde, således at man kan realisere flere sideløbende økonomiske,
sociale og miljømæssig mål samtidig. Forslaget er baseret på artikel 43, stk.
2, artikel 100, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2, i TEUF. De
aktiviteter, der er omfattet af disse politikker, konkurrerer om pladsen i det
maritime rum og om udnyttelsen af kystressourcerne. De procedurer, der
etableres, bør derfor sikre, at de påtænkte aktiviteter i hver sektor, kan
gennemføres uden at være til skade for andre aktiviteter, således at de når
deres mål hver især og tilsammen bidrager til en bæredygtig vækst i den
maritime økonomi og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og
kystressourcerne. 3.3. Nærhedsprincippet og merværdi Forslaget er i overensstemmelse med
nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU).
Beslutninger som f.eks., hvilke områder der skal udvikles, hvor investeringerne
skal foretages, fastlæggelse af prioriteringer og valg af løsninger træffes på
nationalt eller lokalt plan. Selve planlægningen bør foretages af
medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med de nationale forvaltnings-
og forfatningsmæssige strukturer og nationale sektorprioriteringer og bør i
videst muligt omfang bygge på eksisterende mekanismer og politikker. Et tiltag på EU-niveau giver gevinst, fordi
det: 1) sikrer, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger med henblik på
maritim fysisk planlægning og integreret forvaltning af kystzonerne, og
strømliner disse foranstaltninger, således at gennemførelsen bliver sammenhængende
i hele EU, og 2) fastlægger rammerne for medlemsstaternes samarbejde om maritim
fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i fælles havregioner og
subregioner. Samarbejde på tværs af grænserne om maritim fysisk planlægning og
integreret kystzoneforvaltning i EU's havregioner og subregioner er af
afgørende betydning, eftersom de marine økosystemer, fiskepladserne, de
beskyttede havområder og maritime infrastrukturer som f.eks. kabler, rør,
sejlruter, olie-, gas- og vindkraftanlæg osv. går på tværs af de nationale
grænser. 3.4. Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med
proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i TEU. Forslaget er begrænset til at forpligte
medlemsstaterne til at etablere eller opretholde en eller flere procedurer for
maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning. Det fastlægger en
række minimumskrav til disse procedurer, idet det bygger på medlemsstaternes
tidligere erfaringer og gør det muligt at indarbejde og videreføre disse
procedurer inden for en fælles EU-ramme. Rapporteringskravene er holdt på det minimum,
der er nødvendigt for gennemførelsen af forslaget. Kommissionen sørger for, at
de gældende rapporteringskrav udnyttes bedst muligt. Kommissionen vil gøre brug
af de oplysninger, der er indberettet af medlemsstaterne, og alle andre
relevante oplysninger, der er tilgængelige i henhold til EU-lovgivningen,
herunder artikel 19, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, med henblik på at
underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der gøres med
gennemførelsen af nærværende direktiv. Kommissionen har i overensstemmelse med den
fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende
dokumenter[10]
undersøgt, om det er nødvendigt med forklarende dokumenter, for at den kan
varetage tilsynet med gennemførelsen af direktivet. Kommissionen har i
forbindelse hermed taget behørigt hensyn til, hvilken slags direktiv der er
tale om, proportionalitetsprincippet og den potentielle yderligere
administrative byrde. Eftersom direktivet kun omfatter et begrænset antal
juridiske forpligtelser, mener Kommissionen ikke, at det vil blive vanskeligt
at føre tilsyn med direktivets gennemførelse. Kommissionen anmoder derfor ikke
medlemsstaterne om at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger
ledsage af dokumenter, der forklarer forholdet mellem direktivets bestanddele
og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter. 3.5. Reguleringsmiddel/-form Kommissionen foreslår et direktiv, der
forpligter medlemsstaterne til at udarbejde fysiske planer for det maritime rum
og strategier for integreret kystzoneforvaltning, og som respekterer
medlemsstaternes beføjelser til at tilpasse indholdet af disse planer og
strategier til deres egne individuelle økonomiske, sociale og miljømæssige
prioriteringer og nationale sektorpolitiske mål og juridiske traditioner.
Overvejelserne vedrørende nærhed og proportionalitet mundede ud i den
konklusion, at en forordning ikke ville være hensigtsmæssig. Instrumentets
proceduremæssige karakter kommer også bedst til udtryk i et rammedirektiv. Et
ikke-bindende instrument ville til gengæld ikke være hensigtsmæssigt, fordi det
ikke muliggør en realisering af samtlige politiske mål. Det vil f.eks. ikke
gøre det muligt at gennemføre kravet om, at alle kystmedlemsstaterne skal
indføre maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning, eller at
sikre at der etableres et samarbejde på tværs af grænserne. Et
lovgivningstiltag vil desuden sikre, at ovennævnte procedurer gennemføres inden
for de fastsatte frister. 3.6. Nærmere redegørelse for
forslaget Forslaget har to dele, nemlig selve direktivet
og et bilag. 3.6.1. Direktivet Artikel 1
præciserer direktivets genstand. Artikel 2
beskriver direktivets anvendelsesområde. Artikel 3 definerer
de udtryk, der anvendes i direktivet. Artikel 4
omhandler udarbejdelsen af fysiske planer for det maritime rum og strategier
for integreret kystzoneforvaltning på medlemsstatsniveau. Artikel 5
omhandler målene for de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning på medlemsstatsniveau. Artikel 6
fastsætter de fælles minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum og
strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Artikel 7
fastsætter minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum. Artikel 8
fastsætter minimumskrav til strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Artikel 9
fastsætter krav om offentlig deltagelse i udarbejdelsen af de fysiske planer
for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Artikel 10
omhandler dataindsamling og udveksling af oplysninger til støtte for de fysiske
planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Artikel 11
fastsætter krav om en vurdering af de miljømæssige virkninger af de fysiske
planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Artikel 12 omhandler bilateralt og
multilateralt samarbejde medlemsstaterne imellem for at sikre konsekvent
gennemførelse på tværs af kyst- og havregioner og subregioner. Artikel 13
vedrører samarbejde med tredjelande. Artikel 14
indeholder bestemmelser om udpegning af de myndigheder, der er ansvarlige for
gennemførelsen af direktivet. Artikel 15
indeholder krav om, at medlemsstaterne skal rapportere til Kommissionen om
gennemførelsen, og at Kommissionen skal rapportere til Europa-Parlamentet og
Rådet om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktivet. Artikel 16
omhandler de operationelle specifikationer og etaper i gennemførelsen af direktivet,
som Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter til. Artikel 17
fastsætter mekanismerne for medlemsstaternes kontrol med Kommissionens udøvelse
af gennemførelsesbeføjelser. Artikel 18
indeholder reglerne for gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne. Artikel 19
fastsætter, at direktivet træder i kraft på tyvendedagen efter
offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 20 viser,
at direktivet er rettet til medlemsstaterne. 3.6.2. Bilaget Bilag I indeholder en liste over de oplysninger
om de ansvarlige myndigheder, som medlemsstaterne skal sende Kommissionen. 2013/0074 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om rammerne for maritim fysisk planlægning og
integreret kystzoneforvaltning EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 100, stk.
2, artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[11], under henvisning til udtalelse fra
Regionsudvalget[12], efter den almindelige lovgivningsprocedure og og ud fra følgende betragtninger: (1) Den intense og stærkt
stigende efterspørgsel efter det maritime rum til forskellige formål som f.eks.
anlæg til vedvarende energi, søfart, fiskeri, foranstaltninger til bevarelse af
økosystemer, turistaktiviteter og akvakulturanlæg og presset på
kystressourcerne som følge af disse aktiviteter nødvendiggør en integreret
planlægnings- og forvaltningsstrategi. (2) Der er netop opstillet en
sådan strategi for havforvaltning i den integrerede EU-havpolitik[13], der understøttes af en
miljøsøjle i form af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17.
juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske
foranstaltninger[14].
Formålet med den integrerede havpolitik er at støtte en bæredygtig udvikling af
havbaserede aktiviteter og at udarbejde en koordineret, sammenhængende og
gennemsigtig beslutningsprocedure for de EU-sektorpolitikker, der har
indflydelse på hav-, kyst- og øområderne samt regionerne og øerne i EU's
yderste periferi, bl.a. i form af havområdestrategier og makroregionale
strategier. (3) I den integrerede havpolitik
udpeges maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning som
horisontale politiske værktøjer, der giver de offentlige myndigheder og de
berørte parter mulighed for at anvende en koordineret og integreret strategi.
En økosystembaseret tilgang vil bidrage til at fremme en bæredygtig vækst i de
maritime erhverv og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og
kystressourcerne. (4) Maritim fysisk planlægning og
integreret kystzoneforvaltning støtter og letter gennemførelsen af Europa
2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[15], som Det Europæiske Råd
tilsluttede sig i juni 2010[16],
og som har til formål at fremme en høj beskæftigelse, produktivitet og social
sammenhæng samt en mere konkurrencedygtig, ressourceeffektiv og grøn økonomi.
De kystbaserede og maritime erhverv byder på væsentlige muligheder for
bæredygtig vækst og spiller en nøglerolle i gennemførelse af denne strategi. (5) I sin nylige meddelelse
"Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime
økonomi"[17]
har Kommissionen udpeget en række igangværende EU-initiativer, som har til
formål at gennemføre Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og
inklusiv vækst. I samme meddelelse udpeges der ligeledes en række
sektorspecifikke aktiviteter, som initiativerne om blå vækst skal sætte fokus
på i fremtiden, og som den maritime fysiske planlægning og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning skal yde den fornødne støtte til. (6) Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EU) nr. 1255/2011 om et program for støtte til videreudvikling af
en integreret havpolitik støtter og letter gennemførelsen af maritim fysisk
planlægning og integreret kystzoneforvaltning. I henhold til denne forordning
ydes der passende finansiel støtte til projekter vedrørende maritim fysisk
planlægning og integreret kystzoneforvaltning i perioden 2011-2013. I henhold
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXXX/XX om Den Europæiske
Hav- og Fiskerifond ydes der passende finansiel støtte til sådanne projekter i
perioden 2014-2020[18]. (7) I De Forenede Nationers
Havretskonvention (UNCLOS) anføres det i præamblen, at spørgsmål vedrørende
udnyttelsen af havområder er indbyrdes tæt forbundne og skal betragtes som en
helhed. Opstilling af planer for det maritime rum og udarbejdelsen af en
struktur for udnyttelsen de rettigheder, der indrømmes i henhold til UNCLOS, er
den logiske følge heraf og et praktisk redskab, der kan hjælpe medlemsstaterne
med at opfylde deres forpligtelser. (8) For at sikre en
hensigtsmæssig fordeling af det maritime rum på de relevante aktiviteter og en
koordineret forvaltning af kystzonerne bør der opstilles en ramme, der som et
minimum består i, at medlemsstaterne indfører og gennemfører maritim fysisk
planlægning og strategier for integreret kystzoneforvaltning. (9) Maritim fysisk planlægning og
integreret kystzoneforvaltning vil resultere i en bedre koordinering af hav- og
kystbaserede aktiviteter, hvilket kan give betydelige økonomiske fordele, fordi
der opnås gennemsigtighed, forudsigelighed og stabilitet til fordel for
investorerne, og fordi koordinations- og transaktionsomkostningerne vil kunne
reduceres. (10) For at sikre konsekvens og
juridisk klarhed bør det geografiske anvendelsesområde for den maritime fysiske
planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning defineres i
overensstemmelse med Unionens gældende retsinstrumenter og den internationale
søret. (11) De marine farvande og
kystzonerne overlapper hinanden geografisk i medlemsstaternes kyst- og
territorialfarvande. Maritim fysisk planlægning og integreret
kystzoneforvaltning supplerer hinanden, fordi de fokuserer på henholdsvis
kortlægning af eksisterende og potentielle menneskelige aktiviteter med henblik
på udarbejdelsen af fysiske planer for de marine farvande, henholdsvis
identifikation af foranstaltninger, der tager sigte på en integreret
forvaltning af disse menneskelige aktiviteter i kystzonerne. Fælles og
samordnet anvendelse af maritim fysisk planlægning og strategier for integreret
kystzoneforvaltning vil forbedre planlægningen og forvaltningen af samspillet
mellem land- og havbaserede aktiviteter. (12) Selvom det er hensigtsmæssigt,
at det er Unionen, der fastsætter reglerne for den maritime fysiske planlægning
og strategierne for integreret kystzoneforvaltning, er det medlemsstaterne og
deres ansvarlige myndigheder, der for deres farvande og kystzoner har ansvaret
for at udarbejde og fastlægge indholdet af sådanne planer og strategier,
herunder fordelingen af det maritime rum på de forskellige sektoraktiviteter. (13) For at efterleve
proportionalitets- og nærhedsprincippet og holde yderligere administration på
et minimum bør gennemførelsen af dette direktiv i videst muligt omfang bygge på
eksisterende nationale regler og mekanismer. Strategierne for integreret
kystzoneforvaltning bør bygge på de principper og elementer, der er fastsat i
Rådets henstilling 2002/413/EF og Rådets afgørelse 2010/631/EU. (14) Økosystemerne og hav- og
kystressourcerne er under stærkt pres i de marine farvande og kystzonerne. Ikke
kun menneskelige aktiviteter, men også virkningerne af klimaændringerne,
naturkatastrofer og kystens morfodynamik så som erosion og sedimentomfordeling
kan have alvorlige konsekvenser for den økonomiske udvikling og vækst i
kystområderne og for økosystemerne langs kysten og i havet, hvilket fører til
en forringelse af miljøtilstanden, tab af biodiversitet og en forringelse af
økosystemtjenesterne. Der bør tages behørigt hensyn til presset fra disse
forskellige elementer, når der udarbejdes fysiske planer for det maritime rum
og strategier for integreret kystzoneforvaltning. Sunde økosystemer både langs
kysten og i havet og de mange ydelser, der er forbundet hermed, kan desuden,
hvis de integreres i planlægningsbeslutningerne, give væsentlige fordele i form
af fødevareproduktion, rekreation og turisme, modvirkning af og tilpasning til
klimaændringerne, kystsikring og katastrofeforebyggelse. (15) Der bør i forbindelse med den
maritime fysiske planlægning og den integrerede kystzoneforvaltning anvendes en
økosystembaseret tilgang som omhandlet i artikel 1, stk. 3, i direktiv
2008/56/EF, således at det sikres, at det samlede pres fra alle aktiviteter
holdes inden for niveauer, der er forenelige med opnåelsen af en god
miljøtilstand, og at de marine økosystemers evne til at håndtere menneskeskabte
forandringer ikke bringes i fare, samtidig med at nuværende og kommende
generationer kan udnytte havets goder og ydelser bæredygtigt. (16) Maritim fysisk planlægning og
integreret kystzoneforvaltning vil bl.a. bidrage til at realisere målene i
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme
af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder,[19] Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002
af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
som led i den fælles fiskeripolitik[20],
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 884/2004/EF af 29. april 2004 om
ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for
udvikling af det transeuropæiske transportnet[21],
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om
fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger,
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om
fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger,
EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020[22],
Køreplanen til et ressourceeffektivt Europa[23]
og EU-strategien for tilpasning til klimaændringer[24] samt i givet fald de mål, der
er fastsat inden for rammerne af EU's regionalpolitik, herunder
havområdestrategierne og de makroregionale strategier. (17) Hav- og kystbaserede
aktiviteter er ofte indbyrdes tæt forbundne. Planerne for det maritime rum og
strategierne for integreret kystzoneforvaltning bør derfor koordineres
indbyrdes eller integreres med hinanden for at sikre en bæredygtig udnyttelse
af det maritime rum og forvaltning af kystzonerne, som tager hensyn til
sociale, økonomiske og miljømæssige faktorer. (18) For at kunne realisere de mål,
der er fastsat i dette direktiv, bør de fysiske planer og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning omfatte hele cyklussen lige fra
problemformulering, indsamling af oplysninger, planlægning og beslutningstagning
til gennemførelse og overvågning af gennemførelsen, og de bør baseres på den
bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation. Der bør i videst muligt
omfang gøres brug af de mekanismer, der er indført ved gældende eller kommende
lovgivning, bl.a. afgørelse 2010/477/EU om kriterier og metodiske
standarder for god miljøtilstand i havområder eller Kommissionens initiativ
"Viden om havene 2020"[25].
(19) Det vigtigste formål med
maritim fysisk planlægning er at kortlægge og forvalte anvendelsen af det maritime
rum og identificere konflikter på det maritime område. For at nå dette mål skal
medlemsstaterne som et minimum sikre, at planlægningsprocessen resulterer i en
detaljeret kortlægning af de forskellige former for anvendelse af det maritime
rum, idet der tages højde for langsigtede ændringer som følge af
klimaændringerne. (20) Medlemsstaterne bør ikke blot
høre, men også koordinere deres planer og strategier med myndighederne i de
relevante medlemsstater eller tredjelande i den pågældende havregion, subregion
eller kystzone i overensstemmelse med disse medlemsstaters og tredjelandes
rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen eller international
ret. Et effektivt samarbejde på tværs af grænserne medlemsstaterne imellem og
med tilstødende tredjelande kræver, at der udpeges ansvarlige myndigheder i
hver medlemsstat. Medlemsstaterne bør derfor udpege en eller flere myndigheder,
der skal være ansvarlige for samarbejdet med de øvrige medlemsstater og
tredjelande. Eftersom der er stor forskel på de forskellige havregioner,
subregioner og kystzoner, er det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte detaljerede
bestemmelser for disse samarbejdsmekanismer i dette direktiv. (21) Der er en lang række
foranstaltninger henhørende under forskellige politikområder, der gælder for
kystzonerne. For at nå målene i dette direktiv bør medlemsstaterne udarbejde en
liste over disse foranstaltninger og undersøge behovet for yderligere tiltag,
som f.eks. foranstaltninger til hindring af erosion og forvaltning af
sedimentomfordeling, tilpasning til følgerne af klimaændringerne, bekæmpelse af
affald langs kysterne og i havet, udvikling af grønne infrastrukturer og
forebyggelse af naturkatastrofer. Disse bør anvendes på en koordineret og
integreret måde. I denne forbindelse bør medlemsstaterne tage alle kystbaserede
aktiviteter i betragtning og være særlig opmærksomme på de tværsektorielle
vekselvirkninger mellem disse aktiviteter og samspillet mellem land- og
havbaserede aktiviteter. (22) Forvaltningen af hav- og
kystzoner er en kompleks opgave, som inddrager myndighederne, de
erhvervsdrivende og de øvrige interessenter på forskellige niveauer. Hvis der
skal opnås en bæredygtig udvikling på en effektiv måde, er det vigtigt, at de
berørte parter, myndighederne og offentligheden høres i overensstemmelse med
den relevante EU-lovgivning på et hensigtsmæssigt stadium i forberedelsen af de
fysiske planer for det maritime rum og de strategier for integreret
kystzoneforvaltning, der skal udarbejdes i henhold til dette direktiv. Artikel
2, stk. 2, i direktiv 2003/35/EF er et godt eksempel på bestemmelser om
offentlige høringer. (23) Med fysiske planer for det
maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning har
medlemsstaterne mulighed for at reducere den administrative byrde og de
omkostninger, der er forbundet med tiltag til gennemførelsen af andre relevante
EU-retsforskrifter. Fristerne vedrørende den fysiske planlægning og
kystzonestrategierne bør derfor være i overensstemmelse med de tidsplaner, der
er fastsat i den øvrige relevante lovgivning, særlig: direktiv 2009/28/EF,
hvori medlemsstaterne forpligtes til at sikre, at andelen af energi fra
vedvarende energikilder i 2020 udgør mindst 20 % af det udvidede endelige
energiforbrug, og hvori koordinering af godkendelses-, certificerings- og
planlægningsprocedurer, også i forbindelse med fysisk planlægning, fremhæves
som et vigtigt bidrag til at nå EU's mål for vedvarende energi; direktiv
2008/56/EF og del A, punkt 6, i bilaget til afgørelse 2010/477/EU, hvori
medlemsstaterne forpligtes til at træffe de fornødne foranstaltninger til at
opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havet senest i 2020, og hvori
maritim fysisk planlægning udpeges som et værktøj, der kan støtte den
økosystembaserede tilgang til forvaltningen af de menneskelige aktiviteter med
henblik på at opnå en god miljøtilstand; Europa-Parlamentets og Rådets
beslutning nr. 884/2004/EF om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om
Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet,
hvori det kræves, at de transeuropæiske net skal være etableret senest i 2020
ved at integrere EU's forskellige infrastrukturnet for land-, sø- og
lufttransport med hinanden. (24) Miljøvurderinger er et vigtigt
og etableret værktøj til at indarbejde miljøhensyn i forberedelsen og
vedtagelsen af planer og programmer. Eftersom fysiske planer for det maritime
rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning sandsynligvis får en
væsentlig indvirkning på miljøet, bør de være omfattet af Europa-Parlamentets
og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers
og programmers indvirkning på miljøet[26].
Når disse planer og strategier omfatter Natura 2000-lokaliteter, kan
miljøvurderingen kombineres med kravene i artikel 6 i direktiv 92/43/EØF for at
undgå dobbeltarbejde. (25) For at sikre, at planerne og
strategierne udarbejdes på grundlag af pålidelige oplysninger og for at undgå
yderligere administration er det meget vigtigt, at medlemsstaterne indsamler de
bedste tilgængelige oplysninger ved at gøre brug af eksisterende instrumenter
og værktøjer til dataindsamling, så som dem, der er udviklet som led i
initiativet "Viden om havene 2020". (26) Medlemsstaterne bør udarbejde
nationale rapporter til Kommissionen med henblik på overvågning af direktivs
gennemførelse. For at begrænse den administrative byrde bør medlemsstaterne
kunne anvende den rapportering, der er foretaget i henhold til relevant
lovgivning, f.eks. i henhold til direktiv 2008/56/EF. Kommissionen vil gøre
brug af de oplysninger, der er indberettet af medlemsstaterne, og alle andre
relevante oplysninger, der er tilgængelige i henhold til EU-lovgivningen, med
henblik på at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er
gjort med gennemførelsen af dette direktiv. (27) Kommissionen bør tillægges
gennemførelsesbeføjelser for at sikre en ensartet gennemførelse af dette
direktiv, navnlig når det gælder dataforvaltningen og de operationelle etaper i
udarbejdelsen og gennemførelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne
for integreret kystzoneforvaltning og rapporteringen desangående, herunder det
tekniske format for dataudveksling. Disse beføjelser bør udøves i
overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011
af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan
medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelses-
beføjelser[27]. (28) Det er yderst vigtigt, at
direktivets bestemmelser gennemføres rettidigt, eftersom EU har vedtaget en
række politiske initiativer, der skal gennemføres senest i 2020, og som dette
direktiv har til formål at støtte. Der bør derfor vedtages en kortest mulig
frist for gennemførelsen af dette direktiv — VEDTAGET DETTE DIREKTIV: KAPITEL I GENERELLE
BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand 1. Ved dette direktiv fastlægges
der en ramme for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning,
som har til formål at fremme en bæredygtig økonomisk vækst i de maritime
erhverv og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og
kystressourcerne. 2. Inden for rammerne af EU's
havpolitik forpligtes medlemsstaterne i henhold til denne ramme til at
udarbejde og gennemføre fysiske planer for det maritime rum og strategier for
integreret kystzoneforvaltning med det sigte at nå de mål, der er fastsat i
artikel 5. Artikel 2 Anvendelsesområde 1. Bestemmelserne i dette
direktiv anvendes på marine farvande og kystzoner. 2. Dette direktiv finder ikke
anvendelse på aktiviteter, der alene tjener forsvarsformål eller den nationale
sikkerhed. Medlemsstaterne bestræber sig ikke desto mindre på at sikre, at
sådanne aktiviteter udføres på en sådan måde, at de er forenelige med målene i
dette direktiv. 3. Bestemmelserne i dette
direktiv griber ikke ind i medlemsstaternes kompetencer inden for fysisk
planlægning. Artikel 3 Definitioner I dette direktiv forstås der ved: 1. "Kystzone": det
geomorfologiske område på begge sider af kystlinjen, der på havsiden slutter
ved den yderste grænse for medlemsstaternes territorialfarvande og på landsiden
ved den grænse, som medlemsstaterne fastsætter i deres strategier for
integreret kystzoneforvaltning. 2. "Integreret
havpolitik": en EU-politik, som har til formål at fremme en koordineret og
sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere den bæredygtige
udvikling, økonomiske vækst og sociale samhørighed i medlemsstaterne, navnlig
Unionens kystområder, øområder og regioner i den yderste periferi, samt
maritime sektorer, gennem sammenhængende og koordinerede havrelaterede
politikker og relevant internationalt samarbejde. 3. "Havregion eller
subregion": havregioner og subregioner som omhandlet i artikel 4 i
direktiv 2008/56/EF. 4. "Marine farvande":
farvande, havbund og undergrund som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i
direktiv 2008/56/EF. 5. "Offentlighed":
deltagelse af en eller flere fysiske eller juridiske personer og i henhold til
national lovgivning eller praksis disses foreninger, organisationer eller
grupper. 6. "Sektoraktiviteter":
aktiviteter henhørende under de EU-politikker, der er omhandlet i tredje del af
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som har indvirkning på de
marine farvande og kystområderne. 7. "God
miljøtilstand": miljøtilstand som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i
direktiv 2008/56/EF. KAPITEL II
Fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret
kystzoneforvaltning Artikel 4 Udarbejdelse
og gennemførelse af fysiske planer for det maritime rum og strategier for
integreret kystzoneforvaltning 1. Hver medlemsstat udarbejder
og gennemfører en eller flere fysiske planer for det maritime rum og en eller
flere strategier for integreret kystzoneforvaltning. Disse kan udarbejdes i
særskilte dokumenter. 2. Planerne og strategierne skal
tage sigte på realiseringen af de mål, der er omhandlet i artikel 5, og opfylde
de minimumskrav, der er omhandlet i artikel 6, 7 og 8. 3. Ved udarbejdelsen af planerne
og strategierne skal medlemsstaterne tage behørigt hensyn til de særlige
forhold, der gør sig gældende i de forskellige havregioner og subregioner, de
respektive sektoraktiviteter, de berørte marine farvande og kystzoner og
potentielle virkninger af klimaændringerne. 4. Planerne og strategierne kan
omfatte eller bygge på mekanismer, der allerede er eller er ved at blive
oprettet før dette direktivs ikrafttræden, forudsat at indholdet af disse er i
overensstemmelse med de minimumskrav, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8. Artikel 5 Målene for de
fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret
kystzoneforvaltning De fysiske planer for det maritime rum og strategierne
for integreret kystzoneforvaltning skal bygge på en økosystembaseret tilgang,
der letter sameksistensen og hindrer konflikter mellem konkurrerende
sektoraktiviteter i de marine farvande og kystzonerne, og som tager sigte på at
bidrage til at: a) sikre EU's energiforsyning
ved at fremme udviklingen af havenergikilder og nye og vedvarende former for
energi, sammenkoblingen af energinet og energieffektivitet b) fremme udviklingen af
søtransport og tilvejebringe effektive og rentable skibsruter i hele Europa,
herunder adgang til havne og transportsikkerhed c) fremme en bæredygtig
udvikling og vækst i fiskeri- og akvakultursektoren og fremme beskæftigelsen i
fiskeriet og de dermed forbundne sektorer d) sikre bevarelse, beskyttelse
og forbedring af miljøet og en fornuftig og rationel udnyttelse af
naturressourcerne, særlig med henblik på at opnå en god miljøtilstand, standse
tabet af biodiversitet og forringelsen af økosystemtjenesterne og reducere
risikoen for forurening af havmiljøet e) sikre, at kyst- og
havområderne er modstandsdygtige over for klimaændringer. Artikel 6 Fælles
minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning 1. De fysiske planer for det
maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal indeholde
de operationelle etaper, der skal gennemføres for at nå målene i artikel 5,
idet der tages hensyn til alle de relevante aktiviteter og foranstaltninger,
der finder anvendelse på dem. 2. Planerne og strategierne skal
som et minimum: a) koordineres indbyrdes, hvis
de ikke allerede er integreret med hinanden b) sikre et effektivt
grænseoverskridende samarbejde medlemsstaterne imellem og mellem de nationale
myndigheder og de interessenter, der er berørt af de relevante sektorpolitikker c) identificere planernes og
strategiernes grænseoverskridende virkninger på de marine farvande og
kystzoner, der henhører under tredjelandes højhedsområde eller jurisdiktion i
samme havregion eller subregion og berørte kystzoner og håndtere disse
virkninger i samarbejde med disse landes ansvarlige myndigheder, jf. artikel 12
og 13. 3. Planerne og strategierne skal
mindst tages op til revision hvert 6. år. Artikel 7 Specifikke
minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum 1. De fysiske planer for det
maritime rum skal som et minimum indeholde en kortlægning af de marine
farvande, som fastlægger den faktiske og potentielle rumlige og tidsmæssige
fordeling af alle relevante maritime aktiviteter med henblik på at nå målene i
artikel 5. 2. Ved udarbejdelsen af de
fysiske planer for det maritime rum skal medlemsstaterne mindst tage følgende
aktiviteter i betragtning: a) anlæg til udvinding af energi
og produktion af vedvarende energi b) anlæg til udvinding af olie
og gas og infrastrukturer i forbindelse hermed c) skibsruter d) undersøiske kabel- og
rørforbindelser e) fiskepladser f) havbrug g) naturbeskyttelsesområder. Artikel 8 Specifikke
minimumskrav til strategierne for integreret kystzoneforvaltning 1. Strategierne for integreret
kystzoneforvaltning skal som et minimum indeholde en liste over eksisterende
foranstaltninger, der anvendes på kystzoner, og en analyse af, om der er behov
for yderligere tiltag for at nå målene i artikel 5. Der skal i forbindelse med
disse strategier fastlægges en integreret gennemførelse af de tværsektorielle
politikker, og der skal tages højde for samspillet mellem land- og havbaserede
aktiviteter. 2. Ved udarbejdelsen af
strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal medlemsstaterne mindst
tage følgende aktiviteter i betragtning: a) udnyttelsen af specifikke
naturressourcer, herunder anlæg til udvinding af energi og produktion af
vedvarende energi b) udviklingen af infrastruktur,
energifaciliteter, transport, havne, maritime anlæg og andre strukturer, også
grøn infrastruktur c) landbrug og industri d) fiskeri og akvakultur e) bevarelse, genopretning og
forvaltning af kystøkosystemer, økosystemtjenester og naturen, kystlandskaber
og øer f) afbødning af og tilpasning
til klimaændringerne. Artikel 9 Offentlig
deltagelse 1. Medlemsstaterne indfører
metoder til at inddrage alle interesserede parter på et tidligt tidspunkt i
udarbejdelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning. 2. Det skal sikres, at alle
relevante berørte parter og myndigheder og den berørte offentlighed høres om
udkastet til planerne og strategierne og har adgang til resultaterne, så snart
de foreligger. 3. Ved udarbejdelsen af de
metoder, der skal sikre den offentlige deltagelse, skal medlemsstaterne handle
i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen. Artikel 10
Dataindsamling og udveksling
af oplysninger 1. Medlemsstaterne
tilrettelægger indsamling af de bedste tilgængelige data og udveksling af de
oplysninger, der er nødvendige for den maritime fysiske planlægning og
strategierne for integreret kystzoneforvaltning. 2. Dataene i stk. 1 skal
omfatte: a) miljømæssige, sociale og
økonomiske data, der er indsamlet i henhold til de bestemmelser i
EU-lovgivningen, der vedrører aktiviteterne i artikel 7 og 8 b) fysiske data vedrørende de
marine farvande og geomorfologiske data vedrørende kystzonerne. 3. Ved tilrettelæggelsen af
dataindsamlingen og udvekslingen af oplysninger som omhandlet i stk. 1 skal
medlemsstaterne i videst muligt omfang gøre brug af de instrumenter og
værktøjer, der er udviklet inden for rammerne af den integrerede havpolitik. Artikel 11 Vurdering af
miljøvirkninger Planerne for det maritime rum og strategierne
for integreret kystzoneforvaltning er omfattet af bestemmelserne i direktiv
2001/42/EF. Artikel 12 Samarbejde med
de øvrige medlemsstater
1. De medlemsstater, der grænser
op til en kystzone eller et havområde henhørende under en anden medlemsstat,
samarbejder med denne anden medlemsstat for at sikre, at planerne for det
maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning er
sammenhængende og koordineres på tværs af kystzonen eller den pågældende
havregion og/eller subregion. I dette samarbejde skal der navnlig tages højde
for tværnationale spørgsmål, som f.eks. grænseoverskridende infrastruktur. 2. Samarbejdet i stk. 1 skal
foregå igennem: a) regionale institutionelle
samarbejdsstrukturer, der dækker den berørte kystzone, havregion eller
subregion, eller b) et særligt netværk, der består
af medlemsstaternes ansvarlige myndigheder, og som dækker den berørte havregion
og/eller subregion. Artikel 13 Samarbejde med
tredjelande Medlemsstater, der
grænser op til en kystzone eller et havområde henhørende under et tredjeland,
bestræber sig på at koordinere deres planer for det maritime rum og
strategierne for integreret kystzoneforvaltning med det pågældende tredjeland i
den berørte havregion, subregion eller kystzone. KAPITEL III GENNEMFØRELSE Artikel 14 Ansvarlige
myndigheder 1. Hver medlemsstat udpeger for
hver kystzone og havregion eller subregion den eller de myndigheder, der er
ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv, herunder for at sikre
samarbejdet med andre medlemsstater som omhandlet i artikel 12 og samarbejdet
med tredjelande som omhandlet i artikel 13. 2. Hver medlemsstat sender
Kommissionen en liste over de ansvarlige myndigheder sammen med de oplysninger,
der er anført i bilag I til dette direktiv. 3. Samtidig sender hver
medlemsstat Kommissionen en liste over deres ansvarlige myndigheder i de
internationale organer, som de deltager i, og som er relevante for
gennemførelsen af dette direktiv. 4. Medlemsstaterne underretter
Kommissionen om enhver ændring i de oplysninger, der er meddelt i henhold til
stk. 1, senest seks måneder efter at en sådan ændring er trådt i kraft. Artikel 15 Overvågning og
rapportering 1. Hver medlemsstat sender en
rapport til Kommissionen om gennemførelsen af dette direktiv, idet de anvender
og i givet fald henviser til de rapporter, oplysninger og data, der foreligger
i henhold til anden relevant EU-lovgivning. 2. Rapporten skal som et minimum
indeholde oplysninger om gennemførelsen af artikel 6-13. 3. Kommissionen forelægger
Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori den gør rede for de fremskridt,
der er gjort med gennemførelsen af direktivet. Artikel 16 Gennemførelsesretsakter 1. Kommissionen kan ved hjælp af
gennemførelsesretsakter vedtage bestemmelser om: a) de operationelle
specifikationer for forvaltningen af oplysningerne i artikel 10, forudsat at
sådanne specifikationer ikke er fastsat ved anden EU-lovgivning, som f.eks.
direktiv 2007/2/EF eller 2008/56/EF, for så vidt angår –
udveksling af data og samkøring med eksisterende
procedurer for dataforvaltning og -indsamling og b) de operationelle skridt i
udarbejdelsen af fysiske planer for det maritime rum og strategier for
integreret kystzoneforvaltning og rapporteringen herom, for så vidt angår: –
sammenhængen mellem rapporteringsforpligtelserne i
henhold til dette direktiv og anden relevant EU-lovgivning –
overvågnings og rapporteringscyklusser –
reglerne for samarbejdet på tværs af grænserne –
offentlig høring. 2. Gennemførelsesretsakterne
i stk. 1 skal vedtages efter proceduren i artikel 17, stk. 2. Artikel 17 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et
udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011[28]. 2. Når der henvises til stk. 1,
finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 18 Gennemførelse 1. Medlemsstaterne sætter de
nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette
direktiv, senest 18 måneder efter at det er trådt i kraft. De meddeler straks
Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser. 2. Når medlemsstaterne vedtager
de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, skal de indeholde en henvisning
til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan
henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 3. Den eller de myndigheder, der
er omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal udpeges senest 18 måneder efter dette
direktivs ikrafttræden. 4. De fysiske planer for det
maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning, der er omhandlet
i artikel 4, stk. 1, skal fastlægges inden for en periode på 36 måneder fra
dette direktivs ikrafttræden. 5. De rapporter, der er
omhandlet i artikel 15, stk. 1, skal forelægges senest 42 måneder efter dette
direktivs ikrafttræden og derefter hvert 6. år. 6. De statusrapporter, der er
omhandlet i artikel 15, stk. 3, skal forelægges senest 6 måneder efter dette
direktivs ikrafttræden og derefter hvert 6. år. Artikel 19 Ikrafttræden Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen
efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 20 Adressater Dette direktiv
er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne Formand Formand BILAG
I Ansvarlige
myndigheder 1) Den eller de ansvarlige
myndigheders navn og adresse — den eller de udpegede ansvarlige myndigheders
officielle navn og adresse. 2) Den eller de ansvarlige
myndigheders juridiske status — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige
myndigheders juridiske status. 3) Ansvarsområde — en kort
beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske og administrative
ansvar og dens/deres rolle i de pågældende marine farvande. 4) Medlemskab — når den eller de
ansvarlige myndigheder fungerer som koordineringsorgan for andre ansvarlige
myndigheder, kræves der en liste over disse sammen med en sammenfatning af de
institutionelle forbindelser, der er etableret for at sikre koordineringen. 5) Regional eller subregional
koordinering — der kræves en sammenfatning af de mekanismer, der er oprettet
for at sikre koordineringen mellem de medlemsstater, hvis farvande er omfattet
af dette direktiv og ligger inden for samme havregion eller subregion. FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS
RAMME 1.1. Forslagets/initiativets
betegnelse Europa-Parlamentets
og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret
kystzoneforvaltning. 1.2. Berørt(e) politikområde(r) i
ABM/ABB-strukturen[29] Maritime
Anliggender og Fiskeri Miljø.
1.3. Forslagets/initiativets art x Forslaget/initiativet
drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en
forberedende foranstaltning[30] ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse
af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens
flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører At
støtte en bæredygtig økonomisk vækst i de marine farvande og kystzoner i EU. 1.4.2. Specifikke mål og berørte
ABM/ABB-aktiviteter Specifikt
mål: MARE-aktivitet
11.09: at fremme en bæredygtig vækst ved hjælp af politiske initiativer, der
sætter skub i den blå økonomi, udvikler effektive ordninger for samarbejde og
informationsudveksling mellem lovgiverne og de berørte parter, og som sikrer en
effektiv forvaltning af havene og kysterne. Resultatindikator:
omfanget af samarbejdet på tværs af grænserne om maritim fysisk planlægning
(MFP); målbar reduktion den tid, der medgår til og omkostningerne i forbindelse
med projektplanlægning i EU's havområder. Mål: etablering af en transparent,
forudsigelig og stabil ramme for planlægning og forvaltning af de forskellige
former for udnyttelse af havet i EU, som skal resultere i en væsentlig
effektivitetsforøgelse. ENV-aktivitet
587-D2: at støtte og videreudvikle EU's politik for integreret
kystzoneforvaltning (ICZM) med det formål at fremme en rationel og fornuftig
udnyttelse af kystressourcerne og gøre kystzonerne mere modstandsdygtige over
for forskellige risici og virkningerne af klimaændringerne. Resultatindikator:
gennemførelsesniveauet for de nationale ICZM-strategier, der er udviklet som
følge af EU's henstilling vedrørende integreret kystzoneforvaltning
(ICZM-indikator).
Mål: Kommissionens fremlæggelse af et forslag i 2012 om en effektiv langsigtet
strategi til støtte for gennemførelsen af ICZM i EU. 1.4.3. Forventede resultater og
virkninger Angiv, hvilke
virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Det
overordnede formål med forslaget er at sikre en bæredygtig økonomisk vækst i de
maritime erhverv og kystsamfundene og samtidig muliggøre forskellige former for
bæredygtig udnyttelse af havets og kysternes ressourcer ved i tråd med den
økosystembaserede tilgang at tage hensyn til bæredygtighedens søjler, dvs. den
økonomiske, sociale og miljømæssige søjle. Dette sikrer bl.a.:
- en bæredygtig, ressourceeffektiv og integreret udvikling af de maritime og
kystbaserede aktiviteter -
et sundere investeringsklima -
bedre tilpasning til miljørisici, f.eks. klimaændringer og forebyggelse
og/eller mindskelse af følgerne af naturkatastrofer. 1.4.4. Virknings- og
resultatindikatorer Angiv indikatorerne
til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Outputindikatorer:
opstilling af en styringsramme for maritim fysisk planlægning og strategier for
integreret kystzoneforvaltning; omfanget af samarbejdet på tværs af grænserne Resultatindikatorer:
arealudviklingsmønstre, mindskelse af konflikter og retstvister vedrørende
infrastrukturudvikling, bæredygtig udnyttelse af havets og kysternes
ressourcer, koordineret maritim fysisk planlægning og integreret
kystzoneforvaltning og samarbejde på tværs af grænserne -
Virkningsindikatorer: opretholdelse/genoprettelse af biodiversiteten eller
potentialet for økosystemtjenester i kystzonerne og de marine farvande, øget
merværdi og færre sæsonudsving i de maritime erhverv og kystsamfundene, større
modstandsdygtighed over for klimaændringer, vækst i økonomiske nøglesektorer og
økonomiske aktiviteters sameksistens. 1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på
kort eller lang sigt -
at indføre en integreret planlægningsprocedure for maritime aktiviteter og en
integreret forvaltningsprocedure for kystzonerne ved at etablere et samarbejde
mellem de nationale myndigheder og de berørte parter inden for de relevante
sektorpolitikker -
at sikre et effektivt samarbejde medlemsstaterne imellem, når der træffes
foranstaltninger vedrørende maritim fysisk planlægning og integreret
kystzoneforvaltning -
at sikre, at procedurerne for maritim fysisk planlægning og strategierne for
integreret kystzoneforvaltning koordineres indbyrdes og integreres med
hinanden. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra
EU's side Kyst-
og havbaserede aktiviteter og økosystemer går på tværs af de nationale grænser.
Det foreslåede tiltag giver merværdi, i og med at det sikrer sammenhæng mellem
foranstaltningerne på dette område. En indsats fra EU's side vil navnlig gøre
det muligt at undgå, at medlemsstaterne anvender forskellige strategier og gør
fremskridt i forskelligt tempo. 1.5.3. Erfaringer fra lignende
foranstaltninger Det
konkluderes i en evaluering af medlemsstaternes statusrapporter om ICZM på
grundlag af Rådets henstilling om integreret kystzoneforvaltning (2002/413/EF),
at en denne strategi giver en klar merværdi, fordi den koordinerer de
tværsektorielle politikker med indvirkning på kystzonerne med det formål at
sikre en bæredygtig udnyttelse af kystressourcerne. Maritim fysisk planlægning
anerkendes bredt som et værktøj, der kan sikre en sammenhængende planlægning af
det maritime rum. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante
instrumenter og eventuel synergivirkning MFP
og ICZM anerkendes begge i forbindelse med den integrerede havpolitik (blåbogen
fra 2007) som integrerede forvaltningsværktøjer. De bidrager til en mere
integreret beslutningsprocedure, idet de koordinerer potentielt konkurrerende
sektorpolitikker. Maritim fysisk planlægning og strategier for integreret
kystzoneforvaltning vil derfor bidrage til at realisere og koordinere mål og
foranstaltninger inden for de relevante politikker, f.eks. energi, miljø,
søtransport og fiskeri. 1.6. Varighed og finansielle
virkninger ¨ Forslag/initiativ af begrænset
varighed –
¨ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ –
¨ Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ x Forslag/initiativ af ubegrænset
varighed –
Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til
ÅÅÅÅ –
Derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkte forvaltningsmetoder[31] ¨ Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: –
¨ forvaltningsorganer –
¨ organer oprettet af Fællesskaberne[32] –
¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver –
¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i
henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. finansforordningens artikel 49 x Delt forvaltning med
medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning i samarbejde med tredjelande ¨ Fælles forvaltning
med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere
forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet
"Bemærkninger". Bemærkninger 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og
rapportering Angiv hyppighed og
betingelser. Senest
den 31. marts 2016 og derefter hvert sjette år forelægger medlemsstaterne en
rapport for Kommissionen om gennemførelsen af direktivets bestemmelser.
Rapporterne vil være baseret på medlemsstaternes overvågning af gennemførelsen. 2.2. Forvaltnings- og
kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici Ikke
relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Ikke
relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger 2.3. Foranstaltninger til
forebyggelse af svig og uregelmæssigheder som under punkt 2.2. Angiv eksisterende og
påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Ikke
relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt (e) udgiftspost (er)
på budgettet og udgiftsområde (r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som
udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse …...….] || OB/IOB ([33]) || fra EFTA-lande[34] || fra kandidat-lande[35] || fra tredje-lande || iht. finansforordning¬ens artikel 18, stk. 1, litra aa) 5 || 11.0101 — Udgifter vedrørende tjenestegørende personale inden for politikområdet "Maritime anliggender og fiskeri" 07 01 01 — Udgifter vedrørende tjenestegørende personale inden for politikområdet "Miljø og klimaindsats" || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige
finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Udgiftsområde ….…..] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredje-lande || iht. finansforordning¬ens artikel 18, stk. 1, litra aa) || || || || || || 3.2. Anslåede virkninger for
udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af den anslåede
virkning for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || Nummer || GD: <…….> || || || År N[36] || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT Aktionsbevillinger || || || || || || || || Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1) || || || || || || || || Betalinger || (2) || || || || || || || || Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1a) || || || || || || || || Betalinger || (2a) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[37] || || || || || || || || Budgetpostens nummer || || (3) || || || || || || || || Bevillinger I ALT til GD <….> || Forpligtelser || =1+1a +3 || || || || || || || || Betalinger || =2+2a +3 || || || || || || || || Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE <….> i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || || Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || || Hvis flere
udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || || Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || || Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration i mio. EUR (tre decimaler) || || || År 2014 og der-efter || || || || UBEGRÆNSET LØBETID || I ALT GD: <ENV/MARE> || Menneskelige ressourcer || 0,508 || || || || || || || Andre administrationsudgifter || 0,054 0,022 || || || || || || || I ALT GD ENV/MARE || Bevillinger || 0,584 || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,584 || || || || || || || i mio. EUR (tre decimaler) || || || År 2014 og der-efter || || || || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 0,584 || || || || || || || Betalinger || 0,584 || || || || || || || 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –
x Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –
¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som
anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT RESULTATER Resultaternes art[38] || Resultaternes gnsntl. omkostninger Resultater (antal) || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Samlede resultater (antal) || I alt Samlede omkost-ninger SPECIFIKT MÅL NR. 1[39]… || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL NR. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Anslåede virkninger for
administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé –
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af
administrationsbevillinger –
x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger
som anført herunder: i mio. EUR (tre
decimaler) || År 2014 og derefter || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 0,508 || || || || || || || Andre administrations- udgifter || 0,076 || || || || || || || Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[40] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || Andre administrations- udgifter || || || || || || || || Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || I ALT || 0,584 || || || || || || || 3.2.3.2. Anslået behov for
menneskelige ressourcer –
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –
¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer
som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst
én decimal) || År 2014 og der- efter || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 11 01 01 01 + 07 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 4 || || || || || || XX 01 01 02 (i delegationerne) || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[41] 11 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) || || || || || || || XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || XX 01 04 yy[42] || i hovedsædet[43] || || || || || || || i delegationerne || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || I ALT || 4 || || || || || || XX angiver det
berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil
blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til
forvaltning af aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret
med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med
den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige
begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Overvåge direktivets gennemførelse i medlemsstaterne Eksternt personale || 3.2.4. Forenelighed med indeværende
flerårige finansielle ramme –
x¨ Forslaget/initiativet
er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme –
¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde
i den flerårige finansielle ramme Der redegøres for omlægningen med angivelse af de
berørte budgetposter og beløbenes størrelse. –
¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes,
eller at den flerårige finansielle ramme revideres[44]. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte
udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5. Tredjemands bidrag til
finansieringen –
xForslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering
med tredjemand. –
Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om
samfinansiering, jf. følgende overslag: i mio. EUR (tre decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || || 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne –
x Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for
indtægterne. –
¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: –
¨ for egne indtægter –
¨ for diverse indtægter i mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[45] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || ... der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Artikel …. || || || || || || || || For diverse indtægter,
der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der
påvirkes. Det oplyses, hvilken
metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne. [1] KOM(2010) 2020 endelig. [2] COM(2012) 494 final. [3] KOM(2008) 791 endelig. [4] KOM(2010) 771 endelig. [5] Direktiv 2008/56/EF (EUT L 164 af
25.6.2008, s. 19). [6] Direktiv 2009/28/EF (EUT L 140 af
5.6.2009, s. 16). [7] Beslutning 884/2004/EF (EUT L 167
af 30.4.2004, s. 1). [8] Rådets direktiv 92/43/EØF (EFT L 206 af 22.7.1992, s.
7). [9] EUT L 197 af 21.7.2001, s. 30. [10] EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14. [11] EUT C af , s. . [12] EUT C af , s. . [13] KOM(2007) 575 endelig. [14] EUT L 164 af 25.6.2008. [15] KOM(2010) 2020 endelig. [16] Rådets konklusioner af 17. juni 2010. [17] COM(2012) 494 final. [18] Forslag KOM(2011) 804 endelig. [19] EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16. [20] EUT L 358 af
31.12.2002, s. 59. [21] EUT L 167 af 30.4.2004, s. 1. [22] KOM(2011) 244 endelig. [23] KOM(2011) 571 endelig. [24] COM(2013) XXX. [25] KOM(2010) 461 endelig. [26] EFT L 197 af 21.7.2001. [27] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [28] EUT L 55 af 28.2.2011. [29] ABM: Activity Based Mangement (aktivitetsbaseret ledelse)
– ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [30] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) eller b), i
finansforordningen. [31] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og referencer
ti finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185. [33] OB = opdelte bevillinger/IOB = ikke-opdelte bevillinger. [34] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [35] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle
kandidatlande på Vestbalkan. [36] År N er det år, hvor gennemførelsen af
forslaget/initiativet begynder. [37] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere
BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [38] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal
leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej
osv.). [39] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål...". [40] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere
BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [41] KA = kontraktansat, V= vikarer, UED= unge eksperter ved
delegationerne, LA = lokalt ansatte UNE: udstationerede nationale eksperter. [42] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne
(tidligere BA-poster). [43] Angår især strukturfondene, Den Europæiske Landbrugsfond
for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [44] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [45] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter)
opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra opkrævningsomkostningerne
på 25 % er fratrukket.