This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2110
Commission Implementing Decision (EU) 2022/2110 of 11 October 2022 establishing the best available techniques (BAT) conclusions, under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council on industrial emissions, for the ferrous metals processing industry (notified under document C(2022) 7054) (Text with EEA relevance)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2110 af 11. oktober 2022 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jernmetalforarbejdningsindustrien (Meddelt under nummer C(2022) 7054) (EØS-relevant tekst)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2110 af 11. oktober 2022 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jernmetalforarbejdningsindustrien (Meddelt under nummer C(2022) 7054) (EØS-relevant tekst)
C/2022/7054
EUT L 284 af 4.11.2022, p. 69–133
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
4.11.2022 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 284/69 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2110
af 11. oktober 2022
om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner for jernmetalforarbejdningsindustrien
(Meddelt under nummer C(2022) 7054)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR ––
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder skal fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastsat i BAT-konklusionerne. |
(2) |
I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fremsendte forummet, der bestod af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikkestatslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og som blev nedsat ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2) den 17. december 2021, sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for jernmetalforarbejdningsindustrien til Kommissionen. Udtalelsen er offentligt tilgængelig (3). |
(3) |
I BAT-konklusionerne i bilaget til denne afgørelse tages hensyn til forummets udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet. De indeholder de vigtigste elementer i BAT-referencedokumentet. |
(4) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusionerne for jernmetalforarbejdningsindustrien, jf. bilaget, vedtages.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. oktober 2022.
På Kommissionens vegne
Virginijus SINKEVIČIUS
Medlem af Kommissionen
(1) EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.
(2) Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af informationer i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3).
(3) https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details.
BILAG
1 BAT (BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK)-KONKLUSIONER FOR JERNMETALFORARBEJDNINGSINDUSTRIEN
ANVENDELSESOMRÅDE
Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:
2.3. |
Forarbejdning af jernmetaller:
|
2.6. |
Behandling af overflader på jernmetaller ved en elektrolytisk eller kemisk proces, hvis behandlingskarrenes volumen er på mere end 30 m3, når den udføres ved koldvalsning, trådtrækning eller batchgalvanisering. |
6.11. |
Uafhængigt dreven behandling af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner. |
Disse BAT-konklusioner omhandler også følgende:
— |
koldvalsning og trådtrækning, hvis processerne er direkte forbundet med varmvalsning og/eller varmdypningscoating |
— |
nyttiggørelse af syre, hvis processen er direkte forbundet med de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner |
— |
kombineret behandling af spildevand fra forskellige kilder, forudsat at spildevandsbehandlingen ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, og at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner |
— |
forbrændingsprocesser, som er direkte forbundet med de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner, forudsat at:
|
Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:
— |
metalcoatning ved termisk sprøjtning |
— |
elektroplettering og strømløs plettering; dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for overfladebehandling af metal og plast (STM). |
Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner:
— |
jern- og stålproduktion (IS) |
— |
store fyringsanlæg (LCP) |
— |
overfladebehandling af metal og plast (STM) |
— |
overfladebehandling med organiske opløsningsmidler (STS) |
— |
affaldsbehandling (WT) |
— |
overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM) |
— |
økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM) |
— |
emissioner fra oplagring (EFS) |
— |
energieffektivitet (ENE) |
— |
industrielle kølesystemer (ICS). |
Disse BAT-konklusioner berører ikke anden relevant lovgivning, f.eks. om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om klassificering, mærkning og emballering (CLP).
DEFINITIONER
I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:
Generelle udtryk |
|||||
Udtryk |
Definition |
||||
Batchgalvanisering |
Diskontinuerlig nedsænkning af stålemner i et smeltet zinkbad for at belægge overfladen med zink. Dette omfatter også alle direkte tilknyttede for- og efterbehandlingsprocesser (f.eks. affedtning og passivering). |
||||
Glødeskaller |
Et reaktionsprodukt af smeltet zink med jern eller jernsalte overført fra bejdsning eller flusning. Dette reaktionsprodukt synker ned til bunden af zinkbadet. |
||||
Carbonstål |
Stål, hvori indholdet af de enkelte legeringselementer er mindre end 5 vægtprocent. |
||||
Rørførte emissioner |
Emission af forurenende stoffer til miljøet gennem alle typer kanaler, rør, skorstene osv. |
||||
Koldvalsning |
Komprimering af stål med valser ved omgivelsestemperatur for at ændre dets egenskaber (f.eks. størrelse, form og/eller metallurgiske egenskaber). Dette omfatter også alle direkte tilknyttede for- og efterbehandlingsprocesser (f.eks. bejdsning, udglødning og oliering). |
||||
Kontinuerlig måling |
Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet. |
||||
Direkte udledning |
Udledning til en recipient uden yderligere spildevandsbehandling nedstrøms. |
||||
Eksisterende anlæg |
Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. |
||||
Feedstock |
Ethvert råmateriale af stål (uforarbejdet eller delvis forarbejdet) eller arbejdslegemer, der indgår i et trin i produktionsprocessen. |
||||
Opvarmning af feedstock |
Ethvert procestrin, hvor feedstock opvarmes. Dette omfatter ikke tørring af feedstock eller opvarmning af galvaniseringskedlen. |
||||
Ferrochrom |
En legering af chrom og jern, der typisk indeholder mellem 50 og 70 vægtprocent chrom. |
||||
Røggas |
Forbrændingsgas, der udledes fra en forbrændingsenhed. |
||||
Højlegeret stål |
Stål med et indhold af et eller flere af legeringselementer med en vægtprocent på fem eller derover. |
||||
Varmdypningscoating |
Kontinuerlig nedsænkning af stålplader eller tråde i et bad med smeltet metal, f.eks. zink og/eller aluminium, for at belægge overfladen med metal. Dette omfatter også alle direkte tilknyttede for- og efterbehandlingsprocesser f.eks. bejdsning og fosfatering). |
||||
Varmvalsning |
Komprimering af opvarmet stål med valser ved temperaturer, der typisk ligger mellem 1 050 °C og 1 300 °C, for at ændre dets egenskaber (f.eks. størrelse, form og/eller metallurgiske egenskaber). Dette omfatter varmringvalsning og varmvalsning af helstøbte rør samt alle direkte tilknyttede for- og efterbehandlingsprocesser (f.eks. flammehøvling, færdigbearbejdning, bejdsning og oliering). |
||||
Indirekte udledning |
Udledning, der ikke er direkte udledning. |
||||
Mellemopvarmning |
Opvarmning af feedstock mellem varmvalsningsfaserne. |
||||
Procesgasser fra jern- og stålproduktion |
Højovnsgas, LD-gas, koksværksgas eller blandinger heraf fra jern- og stålproduktion. |
||||
Blyholdigt stål |
Stålkvaliteter, hvor indholdet af bly typisk er mellem 0,15 og 0,35 vægtprocent. |
||||
Væsentlig opgradering af anlæg |
En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseteknikker og det tilhørende udstyr. |
||||
Masseemission |
Massen af et givet stof eller en given parameter, som udledes over et bestemt tidsrum. |
||||
Glødeskal |
Jernoxider, der dannes på overfladen af stål, når ilt reagerer med varmt metal. Dette sker umiddelbart efter støbning, under genopvarmning og varmvalsning. |
||||
Blandede syrer |
En blanding af flussyre og salpetersyre. |
||||
Nyt anlæg |
Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner. |
||||
Periodisk måling |
Måling ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder. |
||||
Anlæg |
Alle dele af et anlæg, der er omfattet af disse BAT-konklusioner, og enhver anden hermed direkte forbundet aktivitet, der kan påvirke forbruget og/eller emissionerne. Anlæg kan være nye anlæg eller eksisterende anlæg. |
||||
Efteropvarmning |
Opvarmning af feedstock efter varmvalsning. |
||||
Proceskemikalier |
Stoffer og/eller blandinger som defineret i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. EC/1907/2006 (1) og anvendt i processen eller processerne. |
||||
Nyttiggørelse |
Nyttiggørelse som defineret i artikel 3, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (2). Nyttiggørelsen af brugte syrer omfatter regenerering, genvinding og genanvendelse. |
||||
Regalvanisering |
Forarbejdning af brugte galvaniserede artikler (f.eks. autoværn), der sendes tilbage til galvanisering efter lang tids brug. Forarbejdning af disse artikler kræver yderligere procestrin som følge af tilstedeværelsen af delvist korroderede overflader eller behovet for at fjerne eventuel resterende zinkcoating. |
||||
Genopvarmning |
Opvarmning af feedstock før varmvalsning. |
||||
Restprodukt |
Stof eller genstand, der er genereret af de aktiviteter, som er omfattet af disse BAT-konklusioners anvendelsesområde, som affald eller biprodukt. |
||||
Følsomme omgivelser |
Områder, der kræver særlig beskyttelse, såsom:
|
||||
Rustfrit stål |
Højlegeret stål, som typisk indeholder chrom inden for intervallet 10-23 vægtprocent. Det omfatter austenistisk stål, som også indeholder nikkel, der typisk ligger inden for intervallet 8-10 vægtprocent. |
||||
Overfladeslagge |
Ved varmdypning dannes oxiderne på det smeltede zinkbads overflade gennem reaktion med jern og aluminium. |
||||
Gyldigt timegennemsnit (eller halvtimesgennemsnit) |
Et timegennemsnit (eller halvtimesgennemsnit) betragtes som gyldigt, hvis det automatiske målesystem ikke er under vedligeholdelse og fungerer korrekt. |
||||
Flygtigt stof |
Et stof, der let kan skifte fra fast eller flydende form til en damp, med et højt damptryk og et lavt kogepunkt (f.eks. HCl). Dette omfatter flygtige organiske forbindelser, jf. artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU. |
||||
Trådtrækning |
Trækning af stålstænger eller -tråde gennem matricer for at reducere deres diameter. Dette omfatter også alle direkte tilknyttede for- og efterbehandlingsprocesser (f.eks. bejdsning af valsetråd og opvarmning af feedstock efter trækning). |
||||
Zink aske |
En blanding bestående af zinkmetal, zinkoxid og zinkchlorid, der dannes på det smeltede zinkbads overflade. |
Forurenende stoffer og parametre |
|
Udtryk |
Definition |
B |
Summen af bor og borforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som B. |
Cd |
Summen af cadmium og cadmiumforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Cd. |
CO |
Carbonmonoxid. |
COD |
Kemisk iltforbrug. Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig kemisk oxidation af det organiske stof til kuldioxid ved anvendelse af dichromat. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration. |
Cr |
Summen af chrom og chromforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Cr. |
Cr(VI) |
Hexavalent chrom, udtrykt som Cr(VI), omfatter alle chromforbindelser, hvor chrom er på oxidationstrin +6. |
Støv |
Samlet mængde partikler (i luft). |
Fe |
Summen af jern og jernforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Fe. |
F- |
Opløst fluorid udtrykt som F-. |
HCl |
Hydrogenchlorid. |
HF |
Hydrogenfluorid. |
Hg |
Summen af kviksølv og kviksølvforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Hg. |
HOI |
Hydrocarbon Olie Index. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter). |
H2SO4 |
Svovlsyre. |
NH3 |
Ammoniak. |
Ni |
Summen af nikkel og nikkelforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Ni. |
NOX |
Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2. |
Pb |
Summen af bly og blyforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Pb. |
Sn |
Summen af tin og tinforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Sn. |
SO2 |
Svovldioxid. |
SOX |
Summen af svovldioxid (SO2), svovltrioxid (SO3) og aerosoler af svovlsyre, udtrykt som SO2. |
TOC |
Total organisk kulstof, udtrykt som C (i vand). Omfatter alle organiske forbindelser. |
Total P |
Total fosfor, udtrykt som P, omfatter alle uorganiske og organiske fosforforbindelser. |
TSS |
Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri. |
TVOC |
Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft). |
Zn |
Summen af zink og zinkforbindelser, opløst eller partikelbundet, udtrykt som Zn. |
FORKORTELSER
I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:
Forkortelse |
Definition |
BG |
Batchgalvanisering |
CMS |
Kemikalieforvaltningssystem |
CR |
Koldvalsning |
EMS |
Miljøledelsessystem |
FMP |
Forarbejdning af jernmetal |
HDC |
Varmdypningscoating |
HR |
Varmvalsning |
OTNOC |
Andre vilkår end normale driftsvilkår |
SCR |
Selektiv katalytisk reduktion |
SNCR |
Selektiv ikkekatalytisk reduktion |
WD |
Trådtrækning |
GENERELLE BETRAGTNINGER
De bedste tilgængelige teknikker
De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.
Medmindre andet er anført, kan disse BAT-konklusioner anvendes generelt.
BAT-AEL'er og vejledende emissionsniveauer for emissioner til luft
Emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) og de vejledende emissionsniveauer for emissioner til luft er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer (masse af udledte stoffer pr. røggasvolumen) under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa udtrykt i mg/Nm3.
De referenceiltniveauer, der anvendes til at udtrykke BAT-AEL'erne, og vejledende emissionsniveauer i disse BAT-konklusioner er vist i tabellen nedenfor.
Kilde til emissioner |
Referenceiltniveau (OR) |
||||
Forbrændingsprocesser i forbindelse med:
|
3 % tør ilt (volumenprocent) |
||||
Alle andre kilder |
Ingen korrektion for iltniveauet |
I de tilfælde, hvor der er angivet et referenceiltniveau, er ligningen til beregning af emissionskoncentrationen ved referenceiltniveauet:
hvor:
ER |
: |
emissionskoncentrationen ved referenceiltniveauet OR |
OR |
: |
referenceiltniveauet i volumenprocent |
EM |
: |
målt emissionskoncentration |
OM |
: |
målt iltniveauet i volumenprocent |
Ovenstående ligning finder ikke anvendelse, hvis der i forbrændingsprocessen anvendes iltberiget luft eller ren ilt, eller hvis yderligere luftindtag af sikkerhedsmæssige årsager bringer iltniveauet i røggassen meget tæt på 21 volumenprocent. I dette tilfælde beregnes emissionskoncentrationen ved referenceiltniveauet på 3 % tør ilt (volumenprocent) anderledes, f.eks. ved normalisering på grundlag af den kuldioxid, der genereres ved forbrændingen.
Følgende definitioner gælder for gennemsnitsperioder af BAT-AEL'er for emissioner til luft.
Målingens art |
Gennemsnitsperiode |
Definition |
Kontinuerligt |
Døgnmiddelværdi |
Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige time- eller halvtimesmiddelværdier |
Periodisk |
Middelværdi i prøvetagningsperioden |
Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (3). |
Når røggasserne fra to eller flere kilder (f.eks. ovne) udledes gennem en fælles skorsten, finder BAT-AEL'erne anvendelse på den kombinerede udledning fra skorstenen.
Med henblik på beregning af massestrømmene i forhold til BAT 7 og BAT 20, hvor røggasser fra en type kilde (f.eks. ovne) udledes gennem to eller flere særskilte skorstene, og hvor røggasserne efter den kompetente myndigheds skøn kan udledes gennem en fælles skorsten, skal disse skorstene betragtes som en enkelt skorsten.
BAT-AEL'er for emissioner til vand
Emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer (masse af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i mg/l eller μg/l.
Gennemsnitsperioderne for BAT-AEL'er henviser til et af følgende to tilfælde:
— |
i tilfælde af kontinuerlig udledning: døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer. Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet. Stikprøver kan anvendes, hvis emissionsniveauerne har vist sig at være tilstrækkeligt stabile. |
— |
i tilfælde af batchudledning: gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver, eller forudsat at spildevandet er korrekt blandet og homogent, en stikprøve taget inden udledningen. |
BAT-AEL'erne gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.
Andre miljøpræstationsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEPL'er)
BAT-AEPL'er for specifikt energiforbrug (energieffektivitet)
BAT-AEPL'er for det specifikke energiforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:
hvor:
energiforbrug |
: |
den samlede mængde varme (genereret af primære energikilder) og den elektricitet, der forbruges i den eller de relevante processer, udtrykt i MJ/år eller kWh/år og |
input |
: |
den samlede mængde forarbejdet feedstock udtrykt i t/år. |
Ved opvarmning af feedstock svarer energiforbruget til den samlede mængde varme (genereret fra primære energikilder) og den elektricitet, der forbruges af alle ovne i de relevante processer.
BAT-AEPL'er for specifikt vandforbrug
BAT-AEPL'er for det specifikke vandforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:
hvor:
vandforbrug |
: |
den samlede mængde vand, der forbruges af anlægget, med undtagelse af:
udtrykt i m3/år, og |
||||||
produktivitet |
: |
den samlede mængde produkter, der er fremstillet af anlægget, udtrykt i t/år. |
BAT-AEPL'er for specifikt materialeforbrug
BAT-AEPL'er for det specifikke materialeforbrug er baseret på 3-års gennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:
hvor:
materialeforbrug |
: |
3-års gennemsnit af den samlede mængde materiale, der forbruges i den eller de relevante processer, udtrykt i kg/år, og |
input |
: |
3-års gennemsnit af den samlede mængde feedstock, der forbruges i den eller de relevante processer, udtrykt i t/år eller m2/år. |
1.1. Generelle BAT-konklusioner for jernmetalforarbejdningsindustrien
1.1.1. Overordnede miljøpræstationer
BAT 1. |
For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle følgende elementer:
Specifikt for jernmetalforarbejdningssektoren er det også bedst tilgængelige teknik at indarbejde følgende elementer i miljøledelsessystemet:
Bemærkning Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT. |
Anvendelse
Miljøledelsessystemets detaljeringsgrad og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.
BAT 2. |
For at fremme reduktionen af emissioner til vand og luft er det BAT at oprette, vedligeholde og regelmæssigt revidere (herunder når der sker en væsentlig ændring) en fortegnelse over anvendte proceskemikalier og spildevands- og røggasstrømme som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer:
|
Anvendelse
Opgørelsens detaljeringsgrad vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.
BAT 3. |
For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et kemikalieforvaltningssystem (CMS) som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer:
|
Anvendelse
Kemikalieforvaltningssystemets detaljeringsgrad vil generelt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget.
BAT 4. |
For at forebygge eller reducere emissioner til jord og grundvand er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
|
BAT 5. |
For at reducere frekvensen af OTNOC og reducere emissionerne under OTNOC er det BAT at etablere og indføre en risikobaseret OTNOC-håndteringsplan som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer:
|
1.1.2. Overvågning
BAT 6. |
Det er BAT mindst én gang om året at kontrollere:
|
Beskrivelse
Overvågningen kan foretages ved direkte målinger, beregninger eller registrering, f.eks. ved anvendelse af passende måleapparater eller afregningsmålinger. Overvågningen foretages på anlægsniveau eller procesniveau, alt efter hvilken opdeling, der er mest passende, og tager hensyn til alle væsentlige ændringer af anlægget.
BAT 7. |
Det er BAT at overvåge rørførte emissioner til luft med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.
|
BAT 8. |
Det er BAT at overvåge emissioner til vand med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarderne. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.
|
1.1.3. Farlige stoffer
BAT 9. |
For at undgå anvendelse af hexavalente chromforbindelser ved passivering er det BAT at anvende andre metalholdige opløsninger (f.eks. med mangan, zink, titanfluorid, fosfater og/eller molybdater) eller organiske polymeropløsninger (f.eks. med polyurethaner eller polyestere). |
Anvendelse
Anvendeligheden kan være begrænset på grund af produktspecifikationer (f.eks. overfladekvalitet, malbarhed, svejsbarhed, formbarhed, korrosionsbestandighed).
1.1.4. Energieffektivitet
BAT 10. |
For at øge anlæggets samlede energieffektivitet er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.
|
BAT 11. |
For at øge energieffektiviteten ved opvarmning (herunder opvarmning og tørring af feedstock samt opvarmning af bade og galvaniseringskedler) er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.
Yderligere sektorspecifikke teknikker til at øge energieffektiviteten beskrives i afsnit 1.2.1, 1.3.1 og 1.4.1 i disse BAT-konklusioner. Tabel 1.1 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug til opvarmning af feedstock ved varmvalsning
Tabel 1.2 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug ved udglødning efter koldvalsning
Tabel 1.3 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug til opvarmning af feedstock før varmdypningscoating
Tabel 1.4 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug ved batchgalvanisering
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 6. |
1.1.5. Materialeudnyttelse
BAT 12. |
For at øge materialeudnyttelsen ved affedtning og reducere produktionen af brugt affedtningsopløsning er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.
|
BAT 13. |
For at øge materialeudnyttelsen ved bejdsning og reducere produktionen af brugt bejdsesyre, når bejdsesyre opvarmes, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker og undlade direkte dampindsprøjtning.
|
BAT 14. |
For at øge materialeudnyttelsen ved bejdsning og reducere produktionen af brugt bejdsesyre er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.5 BAT-relateret niveau for miljøeffektivitet (BAT-AEPL) for specifikt forbrug af bejdsesyre ved batchgalvanisering
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 6. |
BAT 15. |
For at øge materialeudnyttelsen ved flusning og reducere mængden af brugt flusopløsning, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at anvende alle teknikkerne a), b) og c) i kombination med teknik d) eller i kombination med teknik e) nedenfor.
|
BAT 16. |
For at øge materialeudnyttelsen ved varmdypning i forbindelse med coating af tråd og batchgalvanisering og for at reducere affaldsproduktionen er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
|
BAT 17. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra fosfatering og passivering, er det BAT at anvende teknik a) og en af teknikkerne b) eller c) nedenfor.
|
BAT 18. |
For at reducere mængden af brugt bejdsesyre, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at nyttiggøre brugte bejdsesyrer (dvs. saltsyre, svovlsyre og blandede syrer). Neutralisering af brugt bejdsesyre eller anvendelse af brugt bejdsesyre til emulsionsspaltning er ikke BAT. |
Beskrivelse
Teknikker til nyttiggørelse af brugt bejdsesyre på eller uden for anlægget omfatter:
i. |
sprayristning eller anvendelse af fluid bed-reaktorer til nyttiggørelse af saltsyre, |
ii. |
krystallisering af ferrisulfat til nyttiggørelse af svovlsyre |
iii. |
sprayristning, fordampning, ionbytning eller diffusionsdialyse til nyttiggørelse af blandede syrer |
iv. |
anvendelse af brugt bejdsesyre som et sekundært råmateriale (f.eks. til fremstilling af jernchlorid eller pigmenter). |
Anvendelse
Ved batchgalvanisering kan neutraliseringen undtagelsesvis ske ved brug af brugt bejdsesyre som et sekundært råmateriale, hvis der ikke er adgang til markedet for sekundære råmaterialer.
Yderligere sektorspecifikke teknikker til at øge materialeudnyttelsen beskrives i afsnit 1.2.2, 1.3.2, 1.4.2, 1.5.1 og 1.6.1 i disse BAT-konklusioner.
1.1.6. Vandforbrug og spildevandsproduktion
BAT 19. |
For at optimere vandforbruget, forbedre genanvendeligheden af vand og reducere mængden af produceret spildevand er det BAT at anvende både teknik a) og b) og en passende kombination af teknikkerne c) til h) nedenfor.
Tabel 1.6 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt vandforbrug
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 6. |
1.1.7. Emissioner til luft
1.1.7.1. Emissioner til luft fra opvarmning
BAT 20. |
For at forebygge eller reducere støvemissioner til luft fra opvarmning er det BAT at anvende enten elektricitet fra fossilfrie energikilder eller teknik a) kombineret med teknik b) nedenfor.
Tabel 1.7 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte støvemissioner til luft fra opvarmning af feedstock
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 21. |
For at forebygge eller reducere SO2-emissioner til luft fra opvarmning er det BAT at anvende enten elektricitet fra fossilfrie energikilder eller et brændsel eller en kombination af brændsler med lavt svovlindhold. |
Beskrivelse
Brændsel med lavt svovlindhold omfatter f.eks. naturgas, flydende gas, højovnsgas, LD-gas og CO-rig gas fra produktion af ferrochrom.
Tabel 1.8
BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte SO2-emissioner til luft fra opvarmning af feedstock
Parameter |
Sektor |
Enhed |
BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
SO2 |
Varmvalsning |
mg/Nm3 |
|
Koldvalsning, trådtrækning, varmdypningscoating af tynde plader |
20 -100 (29) |
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7.
BAT 22. |
For at forebygge eller reducere NOX-emissioner til luft fra opvarmning og samtidig begrænse CO-emissionerne og NH3-emissionerne fra anvendelse af SNCR og/eller SCR er det BAT at anvende enten elektricitet fra fossilfrie energikilder eller en passende kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.9 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte NOX-emissioner til luft og vejledende emissionsniveauer for rørførte CO-emissioner til luft fra opvarmning af feedstock ved varmvalsning
Tabel 1.10 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte NOX-emissioner til luft og vejledende emissionsniveauer for rørførte CO-emissioner til luft fra opvarmning af feedstock ved koldvalsning
Tabel 1.11 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte NOX-emissioner til luft og vejledende emissionsniveau for rørførte CO-emissioner til luft fra opvarmning af feedstock ved trådtrækning
Tabel 1.12 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte NOX-emissioner til luft og vejledende emissionsniveau for rørførte CO-emissioner til luft fra opvarmning af feedstock ved varmdypningscoating
Tabel 1.13 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte NOX-emissioner til luft og vejledende emissionsniveau for rørførte CO-emissioner til luft fra opvarmning af galvaniseringskedlen ved batchgalvanisering
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.1.7.2. Emissioner til luft fra affedtning
BAT 23. |
For at reducere emissionerne til luft af olietåge, syrer og/eller baser fra affedtning ved koldvalsning og varmdypningscoating af tynde plader er det BAT at opfange emissioner ved hjælp af teknik a) og at behandle røggassen ved hjælp af teknik b) og/eller teknik c) nedenfor.
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.1.7.3. Emissioner til luft fra bejdsning
BAT 24. |
For at reducere emissionerne til luft af støv, syrer (HCl, HF, H2SO4) og SOx fra bejdsning ved varmvalsning. koldvalsning, varmdypningscoating og trådtrækning er det BAT at anvende teknik a) eller teknik b) i kombination med teknik c) nedenfor.
Tabel 1.14 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af HCl, HF og SOX til luft fra bejdsning ved varmvalsning, koldvalsning og varmdypningscoating
Tabel 1.15 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte HCl- og SOX-emissioner til luft fra bejdsning med saltsyre og svovlsyre ved trådtrækning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 25. |
For at reducere NOX-emissionerne til luft fra bejdsning med salpetersyre (alene eller i kombination med andre syrer) og emissionerne af NH3 fra anvendelsen af SCR ved varmvalsning og koldvalsning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.
Tabel 1.16 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte NOX-emissioner til luft fra bejdsning med salpetersyre (alene eller i kombination med andre syrer) ved varmvalsning og koldvalsning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.1.7.4. Emissioner til luft fra varmdypning
BAT 26. |
For at reducere emissionerne til luft af støv og zink fra varmdypning efter flusning ved varmdypningscoating af tråde og batchgalvanisering er det BAT at reducere genereringen af emissioner ved hjælp af teknik b) eller teknik a) og b), at opsamle emissionerne ved hjælp af teknik c) eller teknik d) og at behandle røggasserne ved hjælp af nedenstående teknik e).
Tabel 1.17 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte støvemissioner til luft fra varmdypningscoating efter flusning ved varmdypningscoating af tråde og batchgalvanisering
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.1.7.4.1.
BAT 27. |
For at forebygge emissionerne af olietåge til luft og for at reducere forbruget af olie ved oliering af overfladen på feedstock er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker.
|
1.1.7.5. Emissioner til luft fra efterbehandling
BAT 28. |
For at reducere emissionerne til luft fra kemiske bade eller tanke ved efterbehandlingen (dvs. fosfatering og passivering) er det BAT at indsamle emissionerne ved hjælp af teknik a) eller teknik b) og i så fald at behandle røggassen ved hjælp af teknik c) og/eller teknik d) nedenfor.
|
1.1.7.6. Emissioner til luft fra nyttiggørelse af syre
BAT 29. |
For at reducere emissionerne til luft fra nyttiggørelse af brugt støvsyre, brugte syrer (HCl, HF), SO2 og NOX (og samtidig begrænse CO-emissionerne) og NH3-emissionerne fra anvendelsen af SCR er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.18 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv, HCl, SO2 og NOX til luft fra nyttiggørelse af brugt saltsyre ved sprayristning eller ved brug af fluid bed-reaktorer
Tabel 1.19 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv, HF og NOX til luft fra nyttiggørelse af blandede syrer ved sprayristning eller fordampning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.1.8. Emissioner til vand
BAT 30. |
For at reducere belastningen af organiske forurenende stoffer i vand, der er forurenet med olie eller fedt (f.eks. fra olieudslip eller fra rensning af valse- og hærdeemulsioner, affedtningsopløsninger og trådtrækningssmøremidler), som sendes til yderligere behandling (se BAT 31), er det BAT at separere den organiske fase og vandfasen. |
Beskrivelse
Den organiske fase adskilles fra vandfasen, f.eks. ved skumning eller ved emulsionsspaltning med egnede midler, fordampning eller membranfiltrering. Den organiske fase kan anvendes til nyttiggørelse af energi eller materialer (se f.eks. BAT 34 f).
BAT 31. |
For at reducere emissioner til vand er det BAT at behandle spildevand ved anvendelse af en kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.20 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for direkte udledning til en vandrecipient
Tabel 1.21 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for indirekte udledning til en vandrecipient
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 8. |
1.1.9. Støj og vibrationer
BAT 32. |
For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere støj- og vibrationsemissioner er den bedste tilgængelige teknik at udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en plan for håndtering af støj og vibrationer som et led i miljøledelsessystemet (se BAT 1). Denne plan skal omfatte alle følgende elementer:
|
Anvendelse
Anvendeligheden er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret støj- eller vibrationsgener i følsomme omgivelser.
BAT 33. |
For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere støj- og vibrationsemissioner er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.
|
1.1.10. Restprodukter
BAT 34. |
For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at undgå bortskaffelse af metaller, metaloxider og olieholdigt slam og hydroxidslam ved hjælp af teknik a) og en passende kombination af teknik b)-h) anført nedenfor.
|
BAT 35. |
For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra varmdypning, er det BAT at undgå bortskaffelse af zinkholdige restprodukter ved at anvende alle nedenstående teknikker.
|
BAT 36. |
For at forbedre mulighederne for at genanvende og nyttiggøre zinkholdige restprodukter fra varmdypning (dvs. zink aske, overfladeslagge, glødeskaller, zink sprøjt og støv fra posefilter) samt for at forebygge eller reducere den miljørisiko, der er forbundet med oplagring heraf, er det BAT at oplagre dem adskilt fra hinanden og fra andre restprodukter på:
|
BAT 37. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra teksturering af arbejdende valser, er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
Yderligere sektorspecifikke teknikker til at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, findes i afsnit 1.4.4 i disse BAT-konklusioner. |
1.2. BAT-konklusioner for varmvalsning
BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.
1.2.1. Energieffektivitet
BAT 38. |
For at øge energieffektiviteten ved opvarmning af feedstock er det BAT at anvende en kombination af teknikkerne i BAT 11 sammen med en passende kombination af nedenstående teknikker.
|
BAT 39. |
For at øge energieffektiviteten ved valsning er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.22 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug ved valsning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 6. |
1.2.2. Materialeudnyttelse
BAT 40. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra konditionering af feedstock, er det BAT at undgå eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, at reducere behovet for konditionering ved at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.
|
BAT 41. |
For at øge materialeudnyttelsen ved valsning til fremstilling af flade produkter er det BAT at reducere produktionen af metalskrot ved at anvende begge nedenstående teknikker.
|
1.2.3. Emissioner til luft
BAT 42. |
For at reducere emissionerne af støv, nikkel og bly til luft ved mekanisk forarbejdning (herunder slibeskiveskæring, glødeskalsfjernelse, slibning, grovslibning, valsning, færdigbearbejdning, udjævning), flammehøvling og svejsning er det BAT at indsamle emissionerne ved hjælp af teknik a) og b) og i så fald behandle røggassen ved hjælp af en af nedenstående teknikker c)-e) eller en kombination af disse.
Tabel 1.23 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv, bly og nikkel til luft fra mekanisk forarbejdning (herunder slibeskiveskæring, glødeskalsfjernelse, slibning, grovslibning, valsning, færdigbearbejdning, udjævning), flammehøvling (undtagen manuel flammehøvling) og svejsning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 43. |
For at reducere emissionerne af støv, nikkel og bly til luft ved grovslibning og valsning i tilfælde af lav støvdannelse (f.eks. under 100 g/time (se BAT 42 (b)) er det BAT at bruge vandspray. |
Beskrivelse
Der monteres vandsprøjteinjektionssystemer på udgangssiden af hver forvalse- og valsestol for at reducere støvproduktionen. Befugtning af støvpartikler hjælper med at aggregere og binde støv. Vandet opsamles i bunden af stolen og behandles (se BAT 31).
1.3. BAT-konklusioner for koldvalsning
BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.
1.3.1. Energieffektivitet
BAT 44. |
For at øge energieffektiviteten ved valsning er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.
Tabel 1.24 BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug ved valsning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 6. |
1.3.2. Materialeudnyttelse
BAT 45. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra valsning, er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
|
1.3.3. Emissioner til luft
BAT 46. |
For at reducere emissionerne til luft af støv, nikkel og bly fra udrulning, mekanisk forudgående glødeskalsfjernelse, udjævning og svejsning er det BAT at indsamle emissionerne ved hjælp af teknik a) og i så fald behandle røggassen ved hjælp af teknik b).
Tabel 1.25 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv, nikkel og bly til luft fra udrulning, mekanisk forudgående glødeskalsfjernelse, udjævning og svejsning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 47. |
For at forebygge eller reducere emissionerne af olietåge til luft fra hærdning er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
|
BAT 48. |
For at reducere emissionerne til luft af olietåge fra valsning, hærdning ved vådvalsning og færdigbearbejdning er det BAT at anvende teknik a) i kombination med teknik b) eller i kombination med begge teknikker b) og c) nedenfor.
Tabel 1.26 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte TVOC-emissioner til luft fra valsning, hærdning ved vådvalsning og færdigbearbejdning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.4. BAT-konklusioner for trådtrækning
BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.
1.4.1. Energieffektivitet
BAT 49. |
For at øge blybades energi- og materialeeffektivitet er det BAT at anvende enten et flydende beskyttende lag på blybadenes overflade eller tankdæksler. |
Beskrivelse
Flydende beskyttende lag og tankdæksler minimerer varmetab og blyoxidationen.
1.4.2. Materialeudnyttelse
BAT 50. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra vådtrækning, er det BAT at rense og genbruge trådtrækningssmøremidlet. |
Beskrivelse
Der anvendes et rensekredsløb, f.eks. med filtrering og/eller centrifugering, til rensning af trådtrækningssmøremidlet med henblik på genbrug.
1.4.3. Emissioner til luft
BAT 51. |
For at reducere emissionerne til luft fra støv og bly fra blybade er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.
Tabel 1.27 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv og bly til luft fra blybade
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 52. |
For at reducere støvemissionerne til luft fra tørudtrækning er det BAT at opsamle emissionerne ved hjælp af teknik a) eller b) og at behandle røggassen ved hjælp af teknik c) anført nedenfor.
Tabel 1.28 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte støvemissioner til luft fra tørudtrækning
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
BAT 53. |
For at reducere emissionerne til luft af olietåge fra oliehærdningsbade er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.4.4. Restprodukter
BAT 54. |
For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at undgå bortskaffelse af blyholdige restprodukter ved at genanvende dem, f.eks. i non-ferro metalindustrien til at producere bly. |
BAT 55. |
For at forebygge eller reducere den miljørisiko, der er forbundet med oplagring af blyholdige restprodukter fra blybade (f.eks. beskyttelseslag og blyoxider), er det BAT at lagre blyholdige restprodukter adskilt fra andre restprodukter på uigennemtrængelige overflader og i lukkede områder eller i lukkede beholdere. |
1.5. BAT-konklusioner for varmdypningscoating af tynde plader og tråde
BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.
1.5.1. Materialeudnyttelse
BAT 56. |
For at øge materialeudnyttelsen ved kontinuerlig varmdypning af bånd er det BAT at undgå en for tæt metalcoating ved at anvende begge nedenstående teknikker.
|
BAT 57. |
For at øge materialeudnyttelsen ved kontinuerlig varmdypning af tråd er det BAT at undgå en for tæt metalcoating ved at anvende en af nedenstående teknikker.
|
1.6. BAT-konklusioner for batchgalvanisering
BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.
1.6.1. Restprodukter
BAT 58. |
For at forebygge generering af brugte syrer med høje koncentrationer af zink og jern eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, reducere den mængde, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at adskille bejdsnings- og stripningsprocessen. |
Beskrivelse
Bejdsning og stripning udføres i separate kar for at forebygge generering af brugte syrer med høje koncentrationer af zink og jern eller for at reducere den mængde, der sendes til bortskaffelse.
Anvendelse
Anvendeligheden på eksisterende anlæg kan være begrænset, fordi der mangler plads, hvis der er behov for yderligere kar til stripning.
BAT 59. |
For at reducere mængden af brugte stripningsopløsninger med høje zinkkoncentrationer, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at nyttiggøre de brugte stripningsopløsninger og/eller den deri indeholdte ZnCl2 og NH4Cl. |
Beskrivelse
Teknikker til nyttiggørelse af brugte stripningsopløsninger med høje zinkkoncentrationer på eller uden for anlægget omfatter følgende:
— |
Fjernelse af zink ved ionbytning. Den behandlede syre kan anvendes til bejdsning, mens den ZnCl2- og NH4Cl-holdige opløsning, der fremkommer ved stripning af ionbytterharpiks, kan anvendes til flusning. |
— |
Fjernelse af zink ved opløsningsmiddelekstraktion. Den behandlede syre kan anvendes til bejdsning, mens det zinkholdige koncentrat fra stripning og fordampning kan anvendes til andre formål. |
1.6.2. Materialeudnyttelse
BAT 60. |
For at øge materialeudnyttelsen ved varmdypning er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.
|
BAT 61. |
For at øge materialeudnyttelsen og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse fra blæsning af overskydende zink fra galvaniserede rør, er det BAT at nyttiggøre zinkholdige partikler og genbruge dem i galvaniseringskedlen eller at sende dem til nyttiggørelse af zink. |
1.6.3. Emissioner til luft
BAT 62. |
For at reducere emissionerne af HCl til luft fra bejdsning og stripning ved batch galvanisering er det BAT at kontrollere driftsparametrene (dvs. temperatur og syrekoncentration i badet) og anvende nedenstående teknikker i følgende prioritetsrækkefølge:
Teknik d) er kun BAT for eksisterende anlæg, og forudsat at den sikrer mindst samme miljøbeskyttelsesniveau som ved brug af teknik c) kombineret med teknik a) eller b).
Tabel 1.29 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte HCl-emissioner til luft fra bejdsning og stripning med saltsyre ved batchgalvanisering
Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 7. |
1.6.4. Spildevandsudledning
BAT 63. |
Det er ikke BAT at udlede spildevand fra batchgalvanisering. |
Beskrivelse
Der genereres kun flydende restprodukter (f.eks. brugt bejdsesyre, brugte affedtningsopløsninger og brugte flusopløsninger). Disse restprodukter indsamles. De behandles på passende vis med henblik på genanvendelse eller nyttiggørelse og/eller sendes til bortskaffelse (se BAT 18 og BAT 59).
1.7. Beskrivelse af teknikker
1.7.1. Teknikker til at øge energieffektiviteten
Teknik |
Beskrivelse |
Coil-kasser |
Der installeres isolerede kasser mellem forvalsen og færdigvalsen for at minimere temperaturtab fra feedstock under opspolingen/udrulningen og give mulighed for lavere valsekraft i varmvalseværk til valsning af bånd. |
Forbrændingsoptimering |
Foranstaltninger, der træffes for at maksimere energiomdannelsens effektivitet i ovnen, samtidig med at emissionerne (navnlig af CO) minimeres. Dette opnås ved en kombination af teknikker, herunder et godt ovndesign, temperaturoptimering (f.eks. effektiv blanding af brændslet og forbrændingsluften) og opholdstid i forbrændingszonen og anvendelse af automatisering og kontrol af ovne. |
Flammeløs forbrænding |
Flammeløs forbrænding opnås ved at indsprøjte brændsel og forbrændingsluft separat i ovnens forbrændingskammer ved høj hastighed for at undertrykke flammedannelsen og reducere dannelsen af termisk NOX, samtidig med at der skabes en mere ensartet varmefordeling i hele kammeret. Flammeløs forbrænding kan anvendes i kombination med forbrænding med ilt. |
Automatisering og kontrol af ovne |
Opvarmningsprocessen optimeres ved hjælp af et computersystem, der styrer nøgleparametre i realtid såsom ovnens og feedstockens temperatur, forholdet mellem luft og brændsel og ovntrykket. |
Støbning af næsten formfærdige emner af tyndslabs og strengstøbte bjælkeemner efterfulgt af valsning |
Tyndslabs og strengstøbte bjælkeemner fremstilles ved at kombinere støbning og valsning i ét procestrin. Behovet for at opvarme feedstock før valsning og antallet af valsepassager reduceres. |
Optimering af konstruktion og drift af SNCR/SCR |
Optimering af reagentmængden til NOX over tværsnittet af ovnen eller kanalen, af størrelsen af reagentdråberne og af det temperaturvindue, som reagenten indsprøjtes i. |
Forbrænding med ilt |
Forbrændingsluft erstattes helt eller delvis med ren ilt. Forbrænding med ilt kan anvendes i kombination med flammeløs forbrænding. |
Forvarmning af forbrændingsluft |
Genbrug af en del af den varme, der er nyttiggjort fra forbrændingsrøggassen til at forvarme forbrændingsluften. |
System til styring af procesgasser |
Et system, der gør det muligt at lede procesgasser fra jern- og produktion til varmeovnene til opvarmning af feedstock afhængigt af deres tilgængelighed. |
Rekuperativ brænder |
Rekuperative brændere anvender forskellige typer rekuperatorer (f.eks. strålingsvarmevekslere, konvektionsvarmevekslere, kompakte varmevekslere eller varmevekslere til strålerør) til direkte nyttiggørelse af varme fra røggasserne, som derefter anvendes til forvarmning af forbrændingsluften. |
Reduktion af valsefriktionen |
Valseolier udvælges omhyggeligt. Der anvendes ren olie og/eller emulsionssystemer for at mindske friktionen mellem de arbejdende valser og feedstock og for at sikre et minimalt olieforbrug. I HR foretages dette normalt i de første valsestole i færdigvalsen. |
Regenerativ brænder |
Regenerative brændere består af to brændere, der skiftevis er i drift, med lag af ildfaste eller keramiske materialer. Mens den ene brænder er i drift, absorberes røggassens varme af de ildfaste eller keramiske materialer i den anden brænder, og den anvendes derefter til forvarmning af forbrændingsluften. |
Kedel til nyttiggørelse af spildvarme |
Varme fra varme røggasser anvendes til at producere damp ved brug af en kedel til nyttiggørelse af spildvarme. Den genererede damp anvendes i andre processer i anlægget, til forsyning af et dampnet eller til produktion af elektricitet i et kraftværk. |
1.7.2. Teknikker til at reducere emissioner til luft
Teknik |
Beskrivelse |
Forbrændingsoptimering |
Se afsnit 1.7.1. |
Dråbefanger |
Dråbefangere er filtreringsanordninger, der fjerner luftbårne væskedråber fra en gasstrøm. Dråbefangere består af en vævet struktur af metal- eller plasttråde med høj specifik overflade. I kraft af deres momentum støder de små dråber i gasstrømmen mod trådene og flyder sammen til større dråber. |
Eletrostatisk udfælder |
Eletrostatiske udfældere (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. Eletrostatiske udfældere kan fungere under en lang række forskellige betingelser. Rensningseffektiviteten kan afhænge af antallet af felter, opholdstid (størrelse) og opstrømsudstyr til partikelfjernelse. De omfatter normalt mellem to og fem felter. Eletrostatiske udfældere kan være af den tørre eller våde type, afhængigt af den teknik, der anvendes til at opsamle støv fra elektroderne. Der anvendes typisk våde eletrostatiske udfældere i poleringsfasen til fjernelse af resterende støv og dråber efter vådskrubning. |
Posefilter |
Posefiltre er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, som gasser passerer igennem, hvorved der fjernes partikler. Anvendelse af et posefilter kræver, at der udvælges et stof, der er egnet til røggassens egenskaber og den maksimale driftstemperatur. |
Flammeløs forbrænding |
Se afsnit 1.7.1. |
Automatisering og kontrol af ovne |
Se afsnit 1.7.1. |
Low-NOX brænder |
Teknikken (herunder ultra-low-NOX brænder) er baseret på principperne om at reducere de maksimale flammetemperaturer. Blandingen af luft/brændsel reducerer tilgængeligheden af ilt og den højeste flammetemperatur og forsinker således konverteringen af brændselsbundet kvælstof til NOX og dannelsen af termisk NOX, samtidig med at der opretholdes en høj forbrændingseffektivitet. |
Optimering af konstruktion og drift af SNCR/SCR |
Se afsnit 1.7.1. |
Forbrænding med ilt |
Se afsnit 1.7.1. |
Selektiv katalytisk reduktion (SCR) |
SCR-teknikken er baseret på reduktionen af NOX til nitrogen på et katalysatorleje gennem reaktion med urea eller ammoniak ved en optimal driftstemperatur på ca. 300-450 °C. Der kan anvendes flere katalysatorlejer. Der opnås en større NOX-reduktion ved anvendelse af flere katalysatorlejer. |
Selektiv non-katalytisk reduktion (SNCR) |
SNCR er baseret på reduktionen af NOX til nitrogen ved reaktion med ammoniak eller urea ved en høj temperatur. Driftstemperaturen holdes mellem 800 °C og 1 000 °C, der giver den optimale reaktion. |
Vådskrubning |
Fjernelsen af gasformige eller partikelformige forurenende stoffer fra en gasstrøm via masseoverførsel til et flydende opløsningsmiddel, typisk vand, eller en vandig opløsning. Dette kan indebære en kemisk reaktion (f.eks. i en syreskrubber eller basisk skrubber). I visse tilfælde kan forbindelserne nyttiggøres fra opløsningsmidlet. |
1.7.3. Teknikker til at reducere emissioner til vand
Teknik |
Beskrivelse |
Adsorption |
Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (typisk aktivt kul). |
Aerob behandling |
Biologisk oxidation af opløste organiske forurenende stoffer med ilt ved hjælp af mikroorganismers metabolisme. Ved tilstedeværelsen af opløst ilt — tilført som luft eller ren ilt — mineraliseres de organiske komponenter til kuldioxid og vand eller transformeres til andre metabolitter og biomasse. |
Kemisk udfældning |
Konverteringen af opløste forurenende stoffer til en ikkeopløselig forbindelse ved tilsætning af kemiske fældningsmidler. Det faste bundfald, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering. Hvis det er nødvendigt, kan dette trin efterfølges af mikrofiltrering eller ultrafiltrering. Der anvendes multivalente metalioner (f.eks. calcium, aluminium og jern) til fosforudfældning. |
Kemisk reduktion |
Omdannelsen af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske reduktionsmidler til lignende, men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser. |
Koagulation og flokkulation |
Koagulation og flokkulation anvendes til at separere suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulation udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulation foretages ved at tilsætte polymerer, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. |
Udligning |
Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved indløbet til slutbehandlingen af spildevandet ved hjælp af centrale tanke. Udligning kan decentraliseres eller foretages ved hjælp af andre håndteringsteknikker. |
Filtrering |
Separation af faste stoffer fra spildevand ved at føre dem gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering. |
Flotation |
Separation af faste eller flydende partikler fra spildevand ved at koble dem til fine gasbobler, typisk luft. De flydende partikler akkumulerer ved vandoverfladen og opsamles med afskimmere. |
Nanofiltrering |
En filtreringsproces, hvor der anvendes membraner med en porestørrelse på ca. 1 nm. |
Neutralisering |
Justering af spildevandets pH-værdi til et neutralt niveau (ca. 7) ved at tilsætte kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller calciumhydroxid (Ca(OH)2) anvendes almindeligvis til at øge pH-værdien, mens svovlsyre (H2SO4), saltsyre (HCl) eller kuldioxid (CO2) anvendes til at reducere pH-værdien. Udfældning af visse stoffer kan finde sted under neutralisering. |
Fysisk separation |
Separation af grovkornede faste stoffer, suspenderede stoffer og/eller metalpartikler fra spildevandet, f.eks. ved brug af skærme, sigter, sier, sandfang, fedtudskillere, hydrocykloner, separation af olie og vand eller primære bundfældningstanke. |
Omvendt osmose |
En membranproces, hvor en trykforskel mellem afsnittene, som er adskilt af membranen, får vand til at flyde fra den mere koncentrerede opløsning til den mindre koncentrerede opløsning. |
Sedimentering |
Separation af suspenderede partikler ved hjælp af tyngdefaldsaflejring. |
(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).
(3) For enhver parameter, hvor prøvetagning/måling på 30 minutter og/eller en middelværdi af tre på hinanden følgende målinger er uhensigtsmæssig som følge af prøvetagning eller analytiske begrænsninger, kan der anvendes en mere passende procedure.
(4) Målingerne foretages så vidt muligt ved den højeste forventede emissionstilstand under normale driftsforhold.
(5) Ingen overvågning, når der kun anvendes elektricitet.
(6) Hvis målingerne er kontinuerlige, gælder følgende generiske EN-standarder: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 og EN 14181.
(7) Hvis målingerne er kontinuerlige, finder EN 13284-2 også anvendelse.
(8) Overvågningsfrekvenserne kan reduceres, hvis emissionsniveauerne har vist sig at være tilstrækkeligt stabile, men under alle omstændigheder mindst én gang hvert tredje år.
(9) Hvis teknik a) eller b) i BAT 62 ikke er anvendelig, foretages målingen af HCl-koncentrationen i gasfasen over bejdsebadet mindst én gang om året.
(10) Overvågningen foretages kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.
(11) Ingen overvågning, når der kun anvendes naturgas som brændsel, eller når der kun anvendes elektricitet.
(12) I tilfælde af batchudledning, der er mindre hyppig end mindstefrekvensen for overvågning, udføres overvågningen en gang pr. batch.
(13) Overvågningen foretages kun ved direkte udledning til en vandrecipient.
(14) Overvågningsfrekvensen kan nedsættes til én gang hver måned, hvis det påvises, at emissionerne er tilstrækkeligt stabile.
(15) Enten COD eller TOC overvåges. TOC-overvågning er den foretrukne mulighed, da den ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.
(16) I tilfælde af en indirekte udledning til en vandrecipient kan overvågningsfrekvensen nedsættes til én gang hver tredje måned, hvis rensningsanlægget i efterfølgende led er udformet og udstyret på passende vis til at reducere de pågældende forurenende stoffer.
(17) Overvågningen foretages kun, når det pågældende stof/parameter er angivet som relevant i spildevandsstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.
(18) I forbindelse med højlegeret stål (f.eks. austenistisk rustfrit stål) kan den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet være højere og op til 2 200 MJ/t.
(19) I forbindelse med højlegeret stål (f.eks. austenistisk rustfrit stål) kan den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet være højere og op til 2 800 MJ/t.
(20) I forbindelse med højlegeret stål (f.eks. austenistisk rustfrit stål) kan den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet være højere og op til 4 000 MJ/t.
(21) Ved batch udglødning kan den nedre ende af BAT-AEPL-intervallet opnås ved at anvende BAT 11 g.
(22) BAT-AEPL kan være højere for gennemløbsglødeovne, der kræver en udglødningstemperatur på over 800 °C.
(23) BAT-AEPL kan være højere for gennemløbsglødeovne, der kræver en udglødningstemperatur på over 800 °C.
(24) Den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet kan være højere, når der anvendes centrifugering til at fjerne den overskydende zink, og/eller når galvaniseringsbadets temperatur er over 500 °C.
(25) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 1 200 kWh/t for batchgalvaniseringsanlæg med en gennemsnitlig årlig produktion på under 150 t/m3 kedelvolumen.
(26) I tilfælde af batchgalvaniseringsanlæg, der hovedsagelig producerer tynde produkter (f.eks. < 1,5 mm), kan den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet være højere og op til 1 000 kWh/t.
(27) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 50 kg/t ved galvanisering af hovedsagelig arbejdslegemer med høj specifik overflade (f.eks. tynde produkter < 1,5 mm, rør med en vægtykkelse på < 3 mm) eller ved regalvanisering.
(28) (1) BAT-AEL finder ikke anvendelse, når støvmassestrømmen er under 100 g/time.
(29) BAT-AEL finder ikke anvendelse på anlæg, der anvender 100 % naturgas eller 100 % elektrisk opvarmning.
(30) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 300 mg/Nm3 ved anvendelse af en høj andel af koksværksgas (> 50 % af energitilførslen).
(31) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 550 mg/Nm3 ved anvendelse af en høj andel af koksværksgas eller af CO-rig gas fra produktion af ferrochrom (> 50 % af energitilførslen).
(32) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 300 mg/Nm3 ved kontinuerlig udglødning.
(33) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 550 mg/Nm3 ved anvendelse af en høj andel af koksværksgas eller af CO-rig gas fra produktion af ferrochrom (> 50 % af energitilførslen).
(34) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 550 mg/Nm3 ved anvendelse af en høj andel af koksværksgas eller af CO-rig gas fra produktion af ferrochrom (> 50 % af energitilførslen).
(35) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse ved bejdsning med saltsyre.
(36) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse ved bejdsning med syreblandinger, der indeholder flussyre.
(37) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse ved bejdsning med svovlsyre.
(38) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse ved bejdsning med saltsyre.
(39) Denne BAT-AEL finder kun anvendelse ved bejdsning med svovlsyre.
(40) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 200 mg/Nm3 i tilfælde af nyttiggørelse af blandede syrer ved sprayristning.
(41) Beskrivelserne af teknikkerne findes i afsnit 1.7.3.
(42) De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.
(43) Enten BAT-AEL for COD eller BAT-AEL for TOC er gældende. TOC-overvågning er den foretrukne mulighed, da den ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.
(44) Disse BAT-AEL'er gælder kun, når de pågældende stoffer/parametre er angivet som relevante i spildevandsstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.
(45) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 0,3 mg/l for højlegeret stål.
(46) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 0,4 mg/l for anlæg, der producerer austenistisk rustfrit stål.
(47) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 35 μg/l for trådtrækningsanlæg, der anvender blybade.
(48) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 50 μg/l for anlæg, der forarbejder blyholdigt stål.
(49) De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.
(50) BAT-AEL'erne finder muligvis ikke anvendelse, hvis rensningsanlægget i efterfølgende led er udformet og udstyret på passende vis til at reducere de pågældende forurenende stoffer, forudsat at dette ikke fører til et højere forureningsniveau i miljøet.
(51) Disse BAT-AEL'er gælder kun, når de pågældende stoffer/parametre er angivet som relevante i spildevandsstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.
(52) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 0,3 mg/l for højlegeret stål.
(53) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 0,4 mg/l for anlæg, der producerer austenistisk rustfrit stål.
(54) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 35 μg/l for trådtrækningsanlæg, der anvender blybade.
(55) Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være højere og op til 50 μg/l for anlæg, der forarbejder blyholdigt stål.
(56) I forbindelse med højlegeret stål (f.eks. austenistisk rustfrit stål) er den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet 1 000 MJ/t.
(57) Når et posefilter ikke er anvendeligt, kan den øvre ende af BAT-AEL-intervallet være højere og op til 7 mg/Nm3.
(58) Disse BAT-AEL'er gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.
(59) I forbindelse med højlegeret stål (f.eks. austenistisk rustfrit stål) kan den øvre ende af BAT-AEPL-intervallet være højere og op til 1 600 MJ/t.
(60) Disse BAT-AEL'er gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 2.