This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R0389
Commission Delegated Regulation (EU) 2020/389 of 31 October 2019 amending Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council as regards the Union list of projects of common interest
Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/389 af 31. oktober 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 for så vidt angår EU-listen over projekter af fælles interesse
Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/389 af 31. oktober 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 for så vidt angår EU-listen over projekter af fælles interesse
C/2019/7772
EUT L 74 af 11.3.2020, p. 1–19
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 22/06/2022; stiltiende ophævelse ved 32022R0869
11.3.2020 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 74/1 |
KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2020/389
af 31. oktober 2019
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 for så vidt angår EU-listen over projekter af fælles interesse
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (1), særlig artikel 3, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Ved forordning (EU) nr. 347/2013 fastlægges en ramme for udpegning, planlægning og gennemførelse af projekter af fælles interesse, som er nødvendige for gennemførelsen af ni strategiske geografiske prioriterede infrastrukturkorridorer inden for elektricitet, gas og olie og tre EU-dækkende prioriterede energiinfrastrukturområder inden for intelligente net, elmotorveje og kuldioxidtransportnet. |
(2) |
Kommissionen er tillagt beføjelser til at opstille EU-listen over projekter af fælles interesse (»EU-listen«). |
(3) |
Hvert andet år opstilles der en ny liste over projekter af fælles interesse til erstatning af den foregående liste. |
(4) |
De projekter, der er foreslået til optagelse på EU-listen, er blevet vurderet af de regionale grupper, jf. artikel 3 i forordning (EU) nr. 347/2013, som har bekræftet, at projekterne opfylder de kriterier, der er fastlagt i samme forordnings artikel 4. |
(5) |
Udkastet til de regionale lister over projekter af fælles interesse blev vedtaget af de regionale grupper ved møder på teknisk niveau. Efter at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»ACER«) den 25. september 2019 havde afgivet udtalelser om, hvorvidt vurderingskriterierne og cost-benefit-analysen var anvendt konsekvent på tværs af regionerne, vedtog de regionale gruppers beslutningstagende instanser de regionale lister den 4. oktober 2019. I henhold til artikel 3, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 347/2013 skal hvert enkelt forslag til et projekt af fælles interesse godkendes af de medlemsstater, hvis territorium projektet vedrører. |
(6) |
Organisationer, der repræsenterer de relevante interessenter, herunder producenter, distributionssystemoperatører, forsyningsvirksomheder og forbruger- og miljøbeskyttelsesorganisationer, er blevet hørt om de projekter, der er foreslået til optagelse på EU-listen. |
(7) |
Projekter af fælles interesse skal opføres på listen ordnet efter de strategiske prioriteringer for transeuropæiske energiinfrastrukturprojekter, som er fastsat i bilag I til forordning (EU) nr. 347/2013. EU-listen bør ikke rangordne projekterne. |
(8) |
Projekter af fælles interesse skal enten være opført som enkeltstående projekter af fælles interesse eller som en del af en klynge af flere projekter af fælles interesse, hvis de er indbyrdes sammenhængende eller (potentielt) konkurrerer med hinanden. |
(9) |
EU-listen indeholder projekter i forskellige udviklingsfaser, herunder faserne vedrørende forundersøgelse og undersøgelse af gennemførligheden, tilladelsesfasen og byggefasen. Hvad angår projekter af fælles interesse i en tidlig udviklingsfase kan det være nødvendigt at gennemføre undersøgelser for at påvise den tekniske gennemførlighed og økonomiske bæredygtighed samt overensstemmelsen med EU-lovgivningen, herunder miljølovgivningen. I den forbindelse bør potentielle negative virkninger for miljøet kortlægges, vurderes og undgås eller mindskes i tilstrækkeligt omfang. |
(10) |
Optagelsen på EU-listen over projekter af fælles interesse sker med forbehold af resultaterne af den relevante miljøvurdering og tilladelsesprocedure. I henhold til artikel 5, stk. 8, i forordning (EU) nr. 347/2013 kan et projekt, der ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fjernes fra EU-listen. Gennemførelsen af projekter af fælles interesse, herunder deres overholdelse af relevant lovgivning, bør overvåges i overensstemmelse med samme forordnings artikel 5. |
(11) |
Forordning (EU) nr. 347/2013 bør derfor ændres — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag VII til forordning (EU) nr. 347/2013 ændres som angivet i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2019.
På Kommissionens vegne
Formand
Jean-Claude JUNCKER
BILAG
Bilag VII til forordning (EU) nr. 347/2013 erstattes af følgende:
»BILAG VII
EU-LISTEN OVER PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE (»EU-LISTEN«)
(som omhandlet i artikel 3, stk. 4)
A. ANVENDTE PRINCIPPER VED OPSTILLING AF EU-LISTEN
1) Klynger af projekter af fælles interesse
Nogle projekter af fælles interesse udgør en del af en klynge på grund af deres indbyrdes sammenhæng eller på grund af deres potentielt konkurrerende eller konkurrerende karakter. Der fastsættes følgende typer klynger af projekter af fælles interesse:
a) |
en klynge af indbyrdes sammenhængende projekter af fælles interesse defineres som en »klynge X, der omfatter følgende projekter af fælles interesse«. Sådanne klynger er udformet for at udpege de projekter af fælles interesse, som alle er nødvendige for at afhjælpe en og samme flaskehals på tværs af landegrænserne og skabe synergivirkninger i kraft af en samlet gennemførelse. I det tilfælde vil alle projekter af fælles interesse skulle gennemføres for at virkeliggøre fordelene i hele EU |
b) |
en klynge af potentielt konkurrerende projekter af fælles interesse defineres som en »klynge X, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse«. Sådanne klynger afspejler en usikkerhed vedrørende flaskehalsens omfang på tværs af landegrænser. I det tilfælde vil ikke alle projekter i klyngen skulle gennemføres. Det overlades til markedet at bestemme, hvorvidt ét, flere eller alle projekter skal gennemføres, under hensyntagen til den fornødne planlægning og udstedelse af tilladelser og godkendelser. Behovet for projekterne skal tages op til fornyet vurdering i den efterfølgende proces for udpegning af projekter af fælles interesse, hvori der bl.a. tages hensyn til kapacitetsbehovene, og |
c) |
en klynge af konkurrerende projekter af fælles interesse defineres som en »klynge X, der omfatter et af følgende projekter af fælles interesse«. Sådanne klynger afhjælper den samme flaskehals. Flaskehalsens omfang er imidlertid mere entydigt end for klyngen af potentielt konkurrerende projekter af fælles interesse, hvorfor kun ét af projekterne af fælles interesse skal gennemføres. Det overlades til markedet at bestemme, hvilket projekt skal gennemføres, under hensyntagen til den fornødne planlægning og udstedelse af tilladelser og godkendelser. Om fornødent tages behovet for projekterne op til fornyet vurdering i den efterfølgende proces for udpegning af projekter af fælles interesse. |
Alle projekter af fælles interesse er underlagt samme rettigheder og forpligtelser, som er fastlagt ved forordning (EU) nr. 347/2013.
2) Behandling af koblingsstationer og kompressorstationer
Koblingsstationer og »back-to-back«-stationer til elektricitet og kompressorstationer til gas betragtes som en del af projekterne af fælles interesse, hvis de er geografisk beliggende på transmissionslinjerne. Koblingsstationer og »back-to-back«-stationer til elektricitet og kompressorstationer betragtes som enkeltstående projekter af fælles interesse og nævnes eksplicit på EU-listen, hvis de ikke er geografisk beliggende på transmissionslinjerne. De er underlagt rettigheder og forpligtelser som fastlagt ved forordning (EU) nr. 347/2013.
3) Projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse og projekter, der er blevet en del af andre projekter af fælles interesse
a) |
Flere af de projekter, som figurerer på EU-listerne, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 1391/2013 og forordning (EU) 2016/89, betragtes ikke længere som projekter af fælles interesse af en eller flere følgende årsager:
|
Disse projekter (med undtagelse af projekter, der er bestilt eller vil blive bestilt inden udgangen af 2019) kan komme i betragtning til opførelse på den næste EU-liste, hvis årsagerne til deres manglende optagelse på den nuværende EU-liste ikke længere er til stede.
Sådanne projekter er ikke projekter af fælles interesse, men er anført af hensyn til gennemsigtighed og klarhed med deres oprindelige projektnumre i bilag VII(C) som »projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse«.
b) |
Flere af de projekter, som figurerer på de EU-lister, der er fastsat ved forordning (EU) nr. 1391/2013 og forordning (EU) 2016/89, blev under deres gennemførelse integrerende dele af andre (klynger af) projekter af fælles interesse. Sådanne projekter betragtes ikke længere som særskilte projekter af fælles interesse, men er af gennemsigtigheds- og klarhedshensyn opført med deres oprindelige projektnumre i bilag VII(C) som »projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse«. |
4) Definition af »projekter af fælles interesse, der også betegnes som elmotorveje«
»Projekter af fælles interesse, der også betegnes som elmotorveje« er projekter af fælles interesse, som er omfattet af en af de prioriterede elkorridorer og det prioriterede tematiske område elmotorveje.
B. EU-LISTEN OVER PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE
1) Den prioriterede korridor: offshoreelnettet i de nordlige have (»NSOG«)
Nr. |
Definition |
||||||
1.3 |
Klyngen Danmark — Tyskland, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.6 |
Sammenkobling Frankrig — Irland mellem La Martyre (FR) og Great Island eller Knockraha (IE) (p.t. kendt under betegnelsen »Celtic Interconnector«) |
||||||
1.7 |
Klyngen sammenkoblinger Frankrig — Det Forenede Kongerige, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.8 |
Klyngen Tyskland — Norge (p.t. kendt under betegnelsen »NordLink«)
|
||||||
1.9 |
|
||||||
1.10 |
Klyngen sammenkoblinger Det Forenede Kongerige — Norge, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.12 |
Klyngen eloplagringsprojekter i Det Forenede Kongerige, der omfatter et eller flere af nedenstående projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.14 |
Sammenkobling mellem Revsing (DK) og Bicker Fen (UK) (p.t. kendt under betegnelsen »Viking Link«) |
||||||
1.15 |
Sammenkobling mellem Antwerpen-området (BE) og Kemsley og omegn (UK) (p.t. kendt under betegnelsen (»Nautilus«) |
||||||
1.16 |
Sammenkobling mellem Nederlandene og Det Forenede Kongerige |
||||||
1.17 |
Eloplagring i form af trykluft i Zuidwending (NL) |
||||||
1.18 |
El-oplagring i form af offshorepumpekraft i Belgien (p.t. kendt under betegnelsen »iLAND«) |
||||||
1.19 |
Et eller flere knudepunkter i Nordsøen med samkøringslinjer til landene rundt om Nordsøen (Danmark, Tyskland, Nederlandene) (p.t. kendt under betegnelsen »North Sea Wind Power Hub«) |
||||||
1.20 |
Sammenkobling mellem Tyskland og Det Forenede Kongerige (p.t. kendt under betegnelsen »NeuConnect«) |
2) Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i Vesteuropa (»NSI vest elektricitet«)
Nr. |
Definition |
||||||
2.4 |
Sammenkobling mellem Codrongianos (IT), Lucciana (Korsika, FR) og Suvereto (IT) (p.t. kendt under betegnelsen »SACOI 3«) |
||||||
2.7 |
Sammenkobling mellem Aquitaine (FR) og Baskerlandet (ES) (p.t. kendt under betegnelsen »Biscay Gulf«) |
||||||
2.9 |
Intern linje mellem Osterath og Philippsburg (DE), der har til formål at øge kapaciteten langs de vestlige grænser (p.t. kendt under betegnelsen »Ultranet«) |
||||||
2.10 |
Intern linje mellem Brunsbüttel/Wilster og Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE), der har til formål at øge kapaciteten langs de nordlige og sydlige grænser (p.t. kendt under betegnelsen »Suedlink«) |
||||||
2.13 |
Klyngen sammenkoblinger Irland — Det Forenede Kongerige, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
2.14 |
Sammenkobling mellem Thusis/Sils (CH) og Verderio Inferiore (IT) (p.t. kendt under betegnelsen »Greenconnector«) |
||||||
2.16 |
Klynge af interne linjer, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
2.17 |
Sammenkobling Portugal — Spanien mellem Beariz — Fontefría (ES), Fontefira (ES) — Ponte de Lima (PT) (førhen Vila Fria/Viana do Castelo) og Ponte de Lima — Vila Nova de Famalicão (PT) (førhen Vila do Conde) (PT), herunder koblingsstationer i Beariz (ES), Fontefría (ES) og Ponte de Lima (PT) |
||||||
2.18 |
Kapacitetsforøgelse af eloplagring i form af pumpekraft i Kaunertal, Tyrol (AT) |
||||||
2.23 |
Interne linjer ved den nordlige belgiske grænse mellem Zandvliet og Lillo-Liefkenshoek (BE) og mellem Liefkenshoek og Mercator, herunder en koblingsstation i Lillo (BE) (p.t. kendt under betegnelsen »BRABO II + III«) |
||||||
2.27 |
|
||||||
2.28 |
|
||||||
2.29 |
Vandkraftværket Silvermines (IE) |
||||||
2.30 |
El-oplagring i form af pumpekraft ved Riedl (DE) |
3) Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (»NSI øst elektricitet«):
Nr. |
Definition |
||||||||||
3.1 |
Klyngen Østrig — Tyskland, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.4 |
Sammenkobling mellem Wurmlach (AT) og Somplago (IT) |
||||||||||
3.7 |
Klyngen Bulgarien — Grækenland mellem Maritsa East 1 og N. Santa og de nødvendige interne kapacitetsforbedringer i Bulgarien, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.8 |
Klyngen Bulgarien — Rumænien kapacitetsforøgelse (p.t. kendt under betegnelsen »Black Sea Corridor«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.9 |
|
||||||||||
3.10 |
Klyngen Israel — Cypern — Grækenland (p.t. kendt under betegnelsen »EUROASIA Interconnector«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.11 |
Klynge af interne linjer i Tjekkiet, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.12 |
Intern linje i Tyskland mellem Wolmirstedt og Isar, der har til formål at øge transmissionskapaciteten i den interne nord-sydlige korridor (p.t. kendt under betegnelsen SuedOstLink) |
||||||||||
3.14 |
Interne kapacitetsforbedringer i Polen (del af klyngen, som p.t. er kendt under betegnelsen »GerPol Power Bridge«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.16 |
|
||||||||||
3.17 |
Sammenkobling Ungarn — Slovakiet mellem Sajóvánka (HU) og Rimavská Sobota (SK) |
||||||||||
3.21 |
Sammenkobling mellem Salgareda (IT) og regionen Divača — Bericevo (SI) |
||||||||||
3.22 |
Klyngen Rumænien — Serbien (p.t. kendt under betegnelsen »Mid Continental East Corridor«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||
3.23 |
El-oplagring i form af pumpekraft ved Yadenitsa (BG) |
||||||||||
3.24 |
El-oplagring i form af pumpekraft ved Amfilochia (EL) |
||||||||||
3.27 |
Sammenkobling mellem Sicilien og Tunesien (TU) (p.t. kendt under betegnelsen »ELMED«) |
4) Den prioriterede korridor: sammenkoblingsplan for det baltiske energimarked (»BEMIP elektricitet«)
Nr. |
Definition |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.2 |
Klyngen Estland — Letland mellem Kilingi-Nõmme og Riga (p.t. kendt under betegnelsen »3. sammenkobling«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.5 |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.6 |
El-oplagring i form af pumpekraft i Estland |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.7 |
Kapacitetsforøgelse af eloplagring i form af pumpekraft ved Kruonis (LT) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.8 |
Integration og harmonisering af de baltiske staters elektricitetsnet med de europæiske net, der omfatter følgende projekter af fælles interesse.
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4.10 |
Klyngen Finland — Sverige (p.t. kendt under betegnelsen »3. sammenkobling Finland — Sverige«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
5) Den prioriterede korridor: nord-syd gassammenkoblinger i Vesteuropa (»NSI vest Gas«)
Nr. |
Definition |
5.3 |
LNG-terminal Shannon og forbindende rørledning (IE) |
5.19 |
Sammenkobling mellem Malta og det europæiske gasnet — sammenkobling af rørledning med Italien ved Gela |
5.21 |
Tilpasning til gas med lav til høj brændværdi i Frankrig og Belgien |
6) Den prioriterede korridor: nord-syd gassammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (»NSI øst gas«)
Nr. |
Definition |
||||||||||||||
6.2 |
Sammenkobling mellem Polen, Slovakiet og Ungarn og dermed forbudne interne kapacitetsforbedringer, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
og
|
||||||||||||||
6.5 |
Klyngen LNG-terminal i Krk med rørledninger til Ungarn og videre derfra, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||||||
6.8 |
Klynge angående udvikling og forbedring af infrastruktur som grundlag for Balkan Gas Hub, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||||||
6.9 |
|
||||||||||||||
6.20 |
Klynge angående udbygning af lagerkapaciteten i Sydøsteuropa, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
og et af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||||||||||
6.23 |
Sammenkobling Ungarn — Slovenien — Italien (Nagykanizsa (HU) — Tornyiszentmiklós (HU) — Lendava (SI) — Kidričevo (SI) — Ajdovščina (SI) – Šempeter (SI) — Gorizia (IT)) |
||||||||||||||
6.24 |
Klyngen trinvis kapacitetsforøgelse i den bidirektionale transmissionskorridor (Bulgarien) — Rumænien — Ungarn — (Østrig) (p.t. kendt som »ROHUAT/BRUA«) med henblik på at opnå en kapacitet på linjen Rumænien — Ungarn på 1,75 mia. m3/år i den første fase og 4,4 mia. m3/år i den anden fase, herunder nye ressourcer fra Sortehavet i 2. fase:
|
||||||||||||||
6.26 |
|
||||||||||||||
6.27 |
LNG Gdansk (PL) |
7) Den prioriterede korridor: Den sydlige gaskorridor (»SGC«)
Nr. |
Definition |
||||||
7.1 |
Klynge af projekter vedrørende integreret, specifik og skalerbar transportinfrastruktur og tilhørende udstyr til transport af mindst 10 mia. m3/år fra nye gaskilder i den kaspiske region, der via Aserbajdsjan, Georgien og Tyrkiet når EU's markeder i Grækenland og Italien, som omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
7.3 |
Klynge af projekter vedrørende infrastruktur til transport af ny gas fra gasreserverne i det østlige Middelhavsområde, herunder:
og følgende projekter af fælles interesse, som afhænger heraf:
|
||||||
7.5 |
Udvikling af gasinfrastrukturen i Cypern (p.t. kendt under betegnelsen »Cyprus Gas2EU«) |
8) Den prioriterede korridor: sammenkoblingsplan for det baltiske energimarked for gas (»BEMIP gas«)
Nr. |
Definition |
||||
8.2 |
Klynge af projekter vedrørende opgradering af infrastruktur i den østlige del af Østersøregionen, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||
8.3 |
Klynge af projekter vedrørende infrastruktur, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||
8.5 |
Sammenkobling Polen — Litauen (p.t. kendt under betegnelsen »GIPL«) |
9) Den prioriterede korridor: olieforsyningsforbindelser i det centrale Østeuropa (»OSC«)
Nr. |
Definition |
||||
9.1 |
Rørledning Adamowo — Brody: rørledning, som forbinder JSC Uktransnafta's terminal i Brody (Ukraine) og lageranlægget i Adamowo (Polen) |
||||
9.2 |
Rørledning Bratislava — Schwechat: rørledning, som forbinder Schwechat (Østrig) og Bratislava (Den Slovakiske Republik) |
||||
9.4 |
Rørledning Litvinov (Den Tjekkiske Republik) — Spergau (Tyskland): forlængelse af Druzhba-olierørledningen frem til raffinaderiet TRM Spergau |
||||
9.5 |
Klyngen af projekter vedrørende Pommeren-rørledningen (Polen), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||
9.6 |
TAL Plus: kapacitetsudvidelse af TAL-rørledningen mellem Trieste (Italien) og Ingolstadt (Tyskland) |
10) Prioriteret tematisk område: intelligente net
Nr. |
Definition |
10.3 |
SINCRO.GRID (Slovenien, Kroatien) — En innovativ integration af modne teknologibaserede løsninger med synergieffekt, der samtidigt skal øge driftssikkerheden i de slovenske og kroatiske elektricitetssystemer |
10.4 |
ACON (Tjekkiet, Slovakiet) — Det vigtigste mål med ACON (Again COnnected Networks) er at fremme integrationen af de tjekkiske og slovakiske markeder for elektricitet |
10.6 |
Initiativet Smart Border (Frankrig, Tyskland) — Initiativet vedrørende intelligente grænser vil forbinde politikker, der er udviklet af Frankrig og Tyskland for at støtte deres byer og områder i deres energiomstillingsstrategier og europæisk markedsintegration |
10.7 |
Danube InGrid (Ungarn, Slovakiet) — Projektet forbedrer koordineringen af forvaltningen af elnettet på tværs af grænserne med fokus på mere intelligent indsamling og udveksling af data |
10.8 |
Databridge (Estland, Letland, Litauen, Danmark, Finland, Frankrig) — har til formål at opbygge en fælles europæisk databroplatform, der gør det muligt at integrere forskellige datatyper (intelligente måledata, netdriftsdata, markedsdata) med henblik på at udvikle skalerbare og replikérbare løsninger for EU. |
10.9 |
Grænseoverskridende fleksibilitetsprojekt (Estland, Finland) — har til formål at støtte integrationen af vedvarende energikilder og øge forsyningssikkerheden ved at levere fleksibilitetsydelser på tværs af grænserne til Estland, Finland og Aaland på området decentral elproduktion. |
11) Prioriteret tematisk område: elmotorveje
Lister over projekter af fælles interesse, der også betegnes som elmotorveje
Nr. |
Definition |
||||||
Den prioriterede korridor: offshoreelnettet i de nordlige have (»NSOG«) |
|||||||
1.3 |
Klyngen Danmark — Tyskland, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.6 |
Sammenkobling Frankrig — Irland mellem La Martyre (FR) og Great Island eller Knockraha (IE) (p.t. kendt under betegnelsen »Celtic Interconnector«) |
||||||
1.7 |
Klyngen sammenkoblinger Frankrig — Det Forenede Kongerige, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.8 |
Klyngen Tyskland — Norge (p.t. kendt under betegnelsen »NordLink«)
|
||||||
1.10 |
Klyngen sammenkoblinger Det Forenede Kongerige — Norge, der omfatter et eller flere af følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
1.14 |
Sammenkobling mellem Revsing (DK) og Bicker Fen (UK) (p.t. kendt under betegnelsen »Viking Link«) |
||||||
1.15 |
Sammenkobling mellem Antwerpen-området (BE) og Kemsley og omegn (UK) (p.t. kendt under betegnelsen (»Nautilus«) |
||||||
1.16 |
Sammenkobling mellem Nederlandene og Det Forenede Kongerige |
||||||
1.19 |
Et eller flere knudepunkter i Nordsøen med samkøringslinjer til landene rundt om Nordsøen (Danmark, Tyskland, Nederlandene) (p.t. kendt under betegnelsen »North Sea Wind Power Hub«) |
||||||
1.20 |
Sammenkobling mellem Tyskland og Det Forenede Kongerige (p.t. kendt under betegnelsen »NeuConnect«) |
||||||
Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i Vesteuropa (»NSI vest elektricitet«) |
|||||||
2.7 |
Sammenkobling mellem Aquitaine (FR) og Baskerlandet (ES) (p.t. kendt under betegnelsen »Biscay Gulf«) |
||||||
2.9 |
Intern linje mellem Osterath og Philippsburg (DE), der har til formål at øge kapaciteten langs de vestlige grænser (p.t. kendt under betegnelsen »Ultranet«) |
||||||
2.10 |
Intern linje mellem Brunsbüttel/Wilster og Grοβgartach/Bergrheinfeld-West (DE), der har til formål at øge kapaciteten langs de nordlige og sydlige grænser (p.t. kendt under betegnelsen »Suedlink«) |
||||||
2.13 |
Klyngen sammenkoblinger Irland — Det Forenede Kongerige, der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (»NSI øst elektricitet«): |
|||||||
3.10 |
Klyngen Israel — Cypern — Grækenland (p.t. kendt under betegnelsen »EUROASIA Interconnector«), der omfatter følgende projekter af fælles interesse:
|
||||||
3.12 |
Intern linje i Tyskland mellem Wolmirstedt og Isar, der har til formål at øge transmissionskapaciteten i den interne nord-sydlige korridor (p.t. kendt under betegnelsen SuedOstLink) |
12) Grænseoverskridende kuldioxidnet
Nr. |
Definition |
12.2 |
Projektet CO2-Sapling er transportinfrastrukturdelen af Acorn-projektet, der omfatter hele CCS-kæden (CO2-opsamling og -lagring) (Det Forenede Kongerige, i senere faser også Nederlandene, Norge) |
12.3 |
Projektet CO2 TransPorts har til formål at etablere en infrastruktur, der gør det muligt at opsamle, transportere og oplagre CO2 i stor skala fra Rotterdam, Antwerpen og North Sea Port. |
12.4 |
Projektet Northern Lights vedrører kommerciel transport af CO2 på tværs af landegrænser mellem en række europæiske CO2-opsamlingsprojekter (Det Forenede Kongerige, Irland, Belgien, Nederlandene, Frankrig, Sverige) og transport af den opsamlede mængde CO2 med skib til et oplagringsanlæg på den norske kontinentalsokkel |
12.5 |
Projektet Athos vedrører infrastruktur til transport af CO2 fra industriområder i Nederlandene og er åben for modtagelse af yderligere CO2 fra andre lande, f.eks. Irland og Tyskland. Formålet er at udvikle en åben, grænseoverskridende, interoperabel infrastruktur til transport af store mængder CO2 |
12.6 |
Projektet Ervia Cork har til formål at ombygge eksisterende naturgasrørledninger på land og offshore og at bygge nye specifikke CO2-rørledninger til transport af opsamlet CO2 fra CCUS-projekter (CO2-opsamling, -anvendelse og -lagring) i sværindustrien og kombinerede gas- og dampturbiner til et oplagringsanlæg. |
C. LISTER OVER »PROJEKTER, DER IKKE LÆNGERE BETRAGTES SOM PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE« OG »PROJEKTER, DER ER BLEVET INTEGRERENDE DELE AF ANDRE PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE I DEN ANDEN OG/ELLER DEN TREDJE LISTE OVER PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE«
1) Den prioriterede korridor: offshoreelnettet i de nordlige have (»NSOG«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
1.1.1 |
1.1.2 |
1.1.3 |
1.2 |
1.3.2 |
1.4 |
1.5 |
1.7.4 |
1.8.2 |
1.9.2 |
1.9.3 |
1.9.4 |
1.9.5 |
1.9.6 |
1.11.1 |
1.11.2 |
1.11.3 |
1.11.4 |
1.12.1 |
1.12.2 |
1.12.5 |
2) Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i Vesteuropa (»NSI vest elektricitet«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
2.2.1 |
2.2.2 |
2.2.3 |
2.2.4 |
2.3.1 |
2.3.2 |
2.5.1 |
2.5.2 |
2.6 |
2.8 |
2.11.1 |
2.11.2 |
2.11.3 |
2.12 |
2.15.1 |
2.15.2 |
2.15.3 |
2.15.4 |
2.16.2 |
2.19 |
2.20 |
2.21 |
2.22 |
2.24 |
2.25.1 |
2.25.2 |
2.26 |
2.28.1 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
2.1 |
3.1.4 |
3) Den prioriterede korridor: nord-syd elsammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (»NSI øst elektricitet«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
3.1.3 |
3.2.1 |
3.2.2 |
3.2.3 |
3.3 |
3.5.1 |
3.5.2 |
3.6.1 |
3.6.2 |
3.8.2 |
3.8.3 |
3.8.6 |
3.9.2 |
3.9.3 |
3.9.4 |
3.10.3 |
3.13 |
3.14.1 |
3.15.1 |
3.15.2 |
3.16.2 |
3.16.3 |
3.18.1 |
3.18.2 |
3.19.2 |
3.19.3 |
3.20.1 |
3.20.2 |
3.22.5 |
3.25 |
3.26 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
3.19.1 |
3.22.5 |
4) Den prioriterede korridor: sammenkoblingsplan for det baltiske energimarked (»BEMIP elektricitet«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
4.1 |
4.4.1 |
4.5.1 |
4.5.3 |
4.5.4 |
4.5.5 |
4.8.5 |
4.8.6 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
4.3 |
4.8.9 |
4.9 |
4.8.9 |
5) Den prioriterede korridor: nord-syd gassammenkoblinger i Vesteuropa (»NSI vest gas«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
5.1.1 |
5.1.2 |
5.1.3 |
5.2 |
5.4.1 |
5.4.2 |
5.5.1 |
5.5.2 |
5.6 |
5.7.1 |
5.7.2 |
5.9 |
5.10 |
5.11 |
5.12 |
5.13 |
5.14 |
5.15.1 |
5.15.2 |
5.15.3 |
5.15.4 |
5.15.5 |
5.16 |
5.17.1 |
5.17.2 |
5.18 |
5.20 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
5.8.1 |
5.5.2 |
5.8.2 |
5.5.2 |
6) Den prioriterede korridor: nord-syd gassammenkoblinger i det centrale Øst- og Sydøsteuropa (»NSI øst gas«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
6.2.10 |
6.2.11 |
6.2.12 |
6.2.14 |
6.3 |
6.4 |
6.5.3 |
6.5.4 |
6.5.6 |
6.7 |
6.8.3 |
6.9.2 |
6.9.3 |
6.11 |
6.12 |
6.16 |
6.17 |
6.19 |
6.20.1 |
6.20.5 |
6.21 |
6.22.1 |
6.22.2 |
6.24.1 Fjernet punkt: Vending af gasstrømmen Rumænien — Ungarn: Ungarsk afsnit, 1. fase, kompressorstation ved Csanádpalota (HU) Fjernet punkt: GCA Mosonmagyarovar kompressorstation (udvikling på den østrigske side) |
6.24.4 Fjernet punkt: Rørledning Ercsi-Százhalombatta (HU) Fjernet punkt: Vending af gasstrømmen Rumænien — Ungarn: Ungarsk afsnit, 1. fase, kompressorstation ved Csanádpalota (HU) |
6.24.10 |
6.25.1 |
6.25.2 |
6.25.4 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
6.1.1 |
6.2.10 |
6.1.2 |
6.2.11 |
6.1.3 |
6.2.11 |
6.1.4 |
6.2.11 |
6.1.5 |
6.2.11 |
6.1.6 |
6.2.11 |
6.1.7 |
6.2.11 |
6.1.8 |
6.2.2 |
6.1.9 |
6.2.11 |
6.1.10 |
6.2.2 |
6.1.11 |
6.2.2 |
6.1.12 |
6.2.12 |
6.2.3 |
6.2.2 |
6.2.4 |
6.2.2 |
6.2.5 |
6.2.2 |
6.2.6 |
6.2.2 |
6.2.7 |
6.2.2 |
6.2.8 |
6.2.2 |
6.2.9 |
6.2.2 |
6.5.2 |
6.5.6 |
6.6 |
6.26.1 |
6.8.4 |
6.25.4 |
6.13.1 |
6.24.4 |
6.13.2 |
6.24.4 |
6.13.3 |
6.24.4 |
6.14 |
6.24.1 |
6.15.1 |
6.24.10 |
6.15.2 |
6.24.10 |
6.18 |
7.3.4 |
6.24.2 |
6.24.1 |
6.24.3 |
6.24.1 |
6.24.5 |
6.24.4 |
6.24.6 |
6.24.4 |
6.24.7 |
6.24.4 |
6.24.8 |
6.24.4 |
6.24.9 |
6.24.4 |
6.25.3 |
6.24.10 |
6.26.2 |
6.26.1 |
6.26.3 |
6.26.1 |
6.26.4 |
6.26.1 |
6.26.5 |
6.26.1 |
6.26.6 |
6.26.1 |
7) Den prioriterede korridor: den sydlige gaskorridor (»SGC«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
7.1.1 Fjernet punkt: Transanatolsk rørledning (»Trans Anatolia Natural Gas Pipeline«) |
7.1.2 |
7.1.5 |
7.1.7 |
7.2.1 |
7.2.2 |
7.2.3 |
7.4.1 |
7.4.2 |
Projekter, der er blevet integrerende dele af andre projekter af fælles interesse i den anden og/eller den tredje liste over projekter af fælles interesse |
|
Projektets oprindelige projektnummer |
Nummeret på det projekt af fælles interesse, hvori projektet er blevet integreret |
7.1.6 |
7.1.3 |
7.1.4 |
7.3.3 |
7.3.2 |
7.5 |
8) Den prioriterede korridor: sammenkoblingsplan for det baltiske energimarked for gas (»BEMIP gas«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
8.1.1 |
8.1.2.1 |
8.1.2.2 |
8.1.2.3 |
8.1.2.4 |
8.2.2 |
8.2.3 |
8.4 |
8.6 |
8.7 |
8.8 |
9) Den prioriterede korridor: olieforsyningsforbindelser i det centrale Østeuropa (»OSC«)
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
9.3 |
10) Det prioriterede tematiske område: intelligente net
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
10.1 |
10.2 |
10.5 |
11) Det prioriterede tematiske område: elmotorveje
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
1.5 |
1.7.4 |
2.2 |
2.4 |
2.5.1 |
3.1.3 |
4.1 |
12) Det prioriterede tematiske område: Grænseoverskridende kuldioxidnet
Projektnumre for projekter, der ikke længere betragtes som projekter af fælles interesse |
12.1 |