EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 27.5.2020
COM(2020) 442 final
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020DC0442
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE EUROPEAN COUNCIL, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS The EU budget powering the recovery plan for Europe
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa
COM/2020/442 final
EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 27.5.2020
COM(2020) 442 final
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa
EU-BUDGETTET SOM DRIVKRAFT BAG GENOPRETNINGSPLANEN FOR EUROPA
1.Et ambitiøst og innovativt EU-budget for Europas genopretning
Kommissionen har lagt en modig og omfattende plan for Europas genopretning 1 . Planen er baseret på solidaritet og retfærdighed og er dybt forankret i Unionens fælles principper og værdier. I planen fastsættes det, hvordan der sættes skub i Europas økonomi, hvordan den grønne og den digitale omstilling fremmes, og hvordan den gøres mere retfærdig, mere modstandsdygtig og mere bæredygtig for kommende generationer.
Covid-19-pandemien har ramt alle dele af Unionen og resten af verden. Der er dog stor forskel på, hvordan den har påvirket medlemsstaterne økonomisk og socialt, og på medlemsstaternes evne til at absorbere og reagere på chokket. Det risikerer at skabe skadelige forskelle mellem medlemsstaternes økonomier og sætter det indre marked under ekstremt pres. Europa har brug for en koordineret indsats, som er hurtig, ambitiøs og målrettet de områder, hvor der er størst behov.
Det vil kræve massive offentlige og private investeringer at gennemføre genopretningsplanen. Det kræver en energisk indsats for at dække behovene, herunder ved at lukke det generelle offentlige og private investeringshul på mindst 1,5 bio. EUR, afhjælpe den umiddelbare økonomiske og sociale skade, som pandemien har forvoldt, og lede Unionen solidt tilbage på sporet mod en bæredygtigt og stærk genopretning 2 .
Kommissionen foreslår at udnytte det fulde potentiale ved EU-budgettet for at mobilisere investeringer og fremskynde finansiel støtte i genopretningens første afgørende år. Disse forslag er baseret på:
Øet EU-genopretningsinstrument ("Next Generation EU"), der beløber sig til 750 mia. EUR 3 . Dette vil midlertidigt sætte skub i EU-budgettet med ny finansiering rejst på finansmarkederne. De rejste midler til blive kanaliseret gennem EU-programmerne for at underbygge de foranstaltninger, der er brug for for øjeblikkeligt at beskytte borgernes levebrød, få økonomien tilbage på fode og fremme bæredygtig og modstandsdygtig vækst.
Øen styrket flerårig finansiel ramme for 2021-2027. Kommissionen foreslår at skabe nye værktøjer og styrke centrale programmer ved hjælp af Next Generation EU for hurtigt at lede investeringerne derhen, hvor der er størst behov, styrke det indre marked, intensivere samarbejdet på områder som sundhed og krisestyring og give Unionen et langsigtet budget, der skal drive den grønne og den digitale omstilling og opbygge en mere retfærdig og mere modstandsdygtig økonomi.
Sammen med tre vigtige sikkerhedsnet for arbejdstagere, virksomheder og stater, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 23. april, og som udgør en pakke til en værdi af 540 mia. EUR, vil disse ekstraordinære foranstaltninger truffet på EU-niveau beløbe sig til mere end 1 290 mia. EUR i målrettet og fremskyndet støtte til Europas genopretning 4 . Ifølge konservative skøn over løftestangseffekten ved den flerårige finansielle ramme og Next Generation EU kan de samlede investeringer, som genereres ved denne pakke af foranstaltninger, beløbe sig til 3,1 bio. EUR.
Disse foranstaltninger er en målrettet reaktion på Europa-Parlamentets opfordring til "en omfattende genopretnings- og genopbygningspakke for investeringer til støtte for den europæiske økonomi efter krisen [...] som er en del af den nye flerårige finansielle ramme" 5 og ledernes opfordring til en genopretningsfond "af en tilstrækkelig størrelse, målrettet mod de sektorer og geografiske områder i Europa, der er hårdest ramt, og dedikeret til at tackle denne hidtil usete krise" 6 .
Denne fælles forståelse danner grundlag for en hurtig indgåelse af en omfattende aftale mellem institutionerne. Kommissionen opfordrer til et meget tæt samarbejde mellem Europa-Parlamentet og Rådet om alle dele af genopretningsplanen og opfordrer dem til årligt at gennemgå de udgifter, der finansieres med eksterne formålsbestemte indtægter under Next Generation EU. Principperne for en sådan gennemgang kan fastsættes i en interinstitutionel erklæring. En hurtig aftale om Next Generation EU og et ambitiøst langsigtet budget vil være et stærkt signal at sende om europæisk solidaritet og beslutsomhed i en tid, hvor der næppe kunne være mere på spil.
Det langsigtede EU-budget, der løftes af Next Generation EU, er i en enestående position til at kunne drive Europas genopretning fremad. EU-budgettet udgør en gennemsigtig og pålidelig ramme for det massive investeringsprogram, der ligger forude, og som er forankret i Unionens måde at forvalte og træffe beslutninger på. EU-budgettet er en dokumenteret drivkraft for investeringer, samhørighed og solidaritet og styrker Europas indre marked.
Kommissionen har i de seneste uger brugt al den resterende fleksibilitet i det nuværende EU-budget for med enhver til rådighed værende euro at redde liv og beskytte levebrød. Disse foranstaltninger har vist EU-budgettets styrke med hensyn til at yde rettidig og væsentlig støtte til medlemsstater i krise. Samtidig har de drænet det nuværende EU-budget for den resterende fleksibilitet, hvilket understreger det akutte behov for at træffe nye foranstaltninger, som skal fremme genopretningens næste, afgørende faser.
De grundlæggende elementer i Kommissionens forslag til et moderne og fleksibelt langsigtet budget, der er tæt knyttet til Unionens prioriteter, er stadig gyldige. Kommissionen foreslår nu at tilpasse og styrke disse forslag for at drive Europas genopretning fremad. Det vil skabe de bedste betingelser for en rettidig aftale at bygge på de betydelige fremskridt, som Europa-Parlamentet og Rådet allerede har gjort.
Den dobbelte omstilling til et grønt og digitalt Europa er fortsat en af denne generations helt store udfordringer. Dette afspejles i Kommissionens forslag. Investeringer i en storstilet renoveringsbølge, vedvarende energi og rene brintløsninger, ren transport, bæredygtige fødevarer og en intelligent cirkulær økonomi har et enormt potentiale til at få Europas økonomi til at vokse. Støtten bør stemme overens med Unionens klima- og miljømålsætninger. Investeringer i digital infrastruktur og digitale færdigheder vil øge konkurrenceevnen og den teknologiske uafhængighed. Investeringer i modstandsdygtighed over for fremtidige sundhedsudfordringer og strategisk selvstændighed vil gøre Unionen bedre beredt på fremtidige kriser.
Next Generation EU vil give EU-budgettet den kraft, der er nødvendig for at reagere beslutsomt på de mest presserende udfordringer. Det vil være et enkeltstående kriseinstrument, der tages i brug i en midlertidig periode og udelukkende skal bruges som kriserespons og til genopretningsforanstaltninger. Midlerne vil blive kanaliseret gennem EU-budgettet til medlemsstaterne som støtte for investerings- og reformprioriteter og vil blive brugt til at styrke finansielle programmer, der er af afgørende betydning for genopretningen, med slutdatoen 31. december 2024. Mobilisering af midler på de finansielle markeder vil hjælpe med at sprede finansieringsomkostningerne over tid, så medlemsstaterne ikke skal yde væsentlige yderligere bidrag til EU-budgettet i perioden 2021-2027. Kommissionen vil også foreslå nye egne indtægter, som kan hjælpe med at finansiere tilbagebetalingen af den markedsfinansiering, der rejses under Next Generation EU.
Hurtig ibrugtagning af Next Generation EU vil være afgørende for at vende den økonomiske krise. For at tilvejebringe midler så hurtigt som muligt for at opfylde de mest presserende behov foreslår Kommissionen desuden at ændre den nuværende flerårige finansielle ramme for 2014-2020 med henblik på at tilvejebringe yderligere 11,5 mia. EUR i finansiering allerede i 2020. Disse yderligere midler vil blive gjort tilgængelige for REACT-EU, solvensstøtteinstrumentet og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, hvilket afspejler, hvor akutte disse behov er.
2.Hvordan vil Next Generation EU blive brugt?
Hvert program og hver euro i denne pakke vil blive brugt til at dække de vigtigste genopretningsbehov som indkredset i Kommissionens behovsvurdering. Disse forslag fokuserer på de områder, hvor EU-budgettet kan gøre størst forskel og således supplere og forstærke det vigtige arbejde, der er undervejs i medlemsstaterne.
Pakken bygger på tre søjler: værktøjer, der skal støtte medlemsstaterne i deres genopretning, så de kommer ud af krisen med fornyet styrke, foranstaltninger, der skal fremme private investeringer og støtte kriseramte virksomheder, og styrkelse af centrale EU-programmer for at drage erfaringer af krisen og gøre det indre marked stærkere og mere modstandsdygtigt.
1)Støtte til medlemsstaterne i deres genopretning, så de kommer ud af krisen med fornyet styrke
ØEn genopretnings- og resiliensfacilitet
EU-budgettet kan yde stærk støtte til de investerings- og reformprioriteter, som er indkredset i forbindelse med det europæiske semester, og som er så meget desto vigtigere i en tid, hvor de nationale budgetter er presset.
Genopretningsplanens omdrejningspunkt vil være en ny genopretnings- og resiliensfacilitet. Målet med faciliteten vil være at støtte de investeringer og reformer, der er afgørende for en varig genopretning, for forbedring af medlemsstaternes økonomiske og sociale modstandsdygtighed og for støtte til den grønne og den digitale omstilling. Den vil være tilgængelig for alle medlemsstater, men støtten vil blive koncentreret i de dele af Unionen, der er hårdest ramt, og hvor behovet for øget modstandsdygtighed er størst. Det vil bidrage til at afbøde de voksende forskelle medlemsstaterne imellem og forberede vores økonomier til fremtiden.
Gennem faciliteten vil der blive ydet storstilet finansiel støtte til investeringer og reformer, der gør medlemsstaternes økonomier mere modstandsdygtige. Som noget helt afgørende vil den sikre, at disse investeringer og reformer fokuserer på de udfordringer og investeringsbehov, der er knyttet til den grønne og den digitale omstilling. Det vil hjælpe medlemsstaterne med at tackle de økonomiske og sociale udfordringer, der er endnu større i krisens kølevand, inden for bl.a. det sociale område, beskæftigelse, færdigheder, uddannelse, forskning, innovation og sundhed, men også på områder relateret til erhvervsmiljøet, herunder den offentlige administration og den finansielle sektor. Kommissionen vil yde omfattende teknisk bistand for at sikre, at midlerne anvendes bedst muligt.
Faciliteten kommer med et foreslået budget på 560 mia. EUR, der skal hjælpe med at finansiere medlemsstaternes planer for genopretning og modstandsdygtighed. Den vil omfatte en støtteordning til en værdi af 310 mia. EUR og vil være i stand til at yde lån på op til 250 mia. EUR.
Genopretnings- og resiliensfaciliteten vil være fast forankret i det europæiske semester. Medlemsstaterne vil som del af deres nationale reformprogrammer skulle udarbejde planer for genopretning og modstandsdygtighed. I disse planer skal der fastsættes investerings- og reformprioriteter og de relaterede investeringspakker, som skal finansieres under faciliteten, og støtten skal frigives i trancher afhængig af de fremskridt, der bliver gjort, og på grundlag af foruddefinerede benchmarks.
ØREACT-EU — øget samhørighedsstøtte til medlemsstaterne
Kommissionen foreslår et nyt REACT-EU-initiativ, som skal øge samhørighedsstøtten til medlemsstaterne for at gøre deres økonomier mere modstandsdygtige og bæredygtige i kriseafhjælpningsfasen. Det vil hjælpe med at lukke hullet mellem de indledende afhjælpende foranstaltninger og den langsigtede genopretning.
Gennem REACT-EU foreslår Kommissionen at yde 55 mia. EUR i yderligere støtte over samhørighedspolitikken mellem nu og 2022, 50 mia. EUR fra Next Generation EU i 2021 og 2022 og 5 mia. EUR i 2020 ved tilpasning af den nuværende finansielle ramme. Dette vil være baseret på de nuværende samhørighedsregler, herunder den ekstraordinære fleksibilitet, der er indført med investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset. I henhold til disse forslag vil der blive ydet yderligere støtte i 2020-2022 til de nuværende samhørighedsprogrammer såvel som til Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, hvilket vil gøre det muligt at fortsætte en uafbrudt finansiering af vigtige kriseafhjælpningsforanstaltninger og støtte til de mest udsatte.
Den yderligere finansiering vil blive tildelt ud fra, hvor alvorlige krisens økonomiske og sociale konsekvenser er, herunder graden af ungdomsarbejdsløshed og medlemsstaternes relative velstand. De yderligere forpligtelser vil blive gennemført via programændringer eller et nyt særligt program indgivet af medlemsstaterne og vedtaget af Kommissionen. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at forvalte denne proces så hurtigt og effektivt som muligt.
Finansieringen vil støtte kriseafhjælpningstiltag i de sektorer, der er vigtigst for en grøn, digital og modstandsdygtig økonomi. Det vil omfatte investeringer i genetableringen af arbejdsmarkeder, herunder gennem støtte til ansættelse, arbejdsfordelingsordninger og ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger, støtte til sundhedssystemerne og tilvejebringelse af driftskapital til små og mellemstore virksomheder. Støtten vil være tilgængelig for alle økonomiske sektorer, herunder turisme og kultur, og for væsentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling, hvilket øger de investeringer, der allerede er planlagt under de fremtidige programmer under samhørighedspolitikken. En del af disse yderligere ressourcer kan også bruges til at hjælpe mennesker, der lider fødevaremæssige og materielle afsavn.
ØEn samhørighedspolitik, der bidrager til økonomisk genopretning for alle
Samhørighedspolitikken vil — ud over den umiddelbare kriserespons — være afgørende for en afbalanceret genopretning på længere sigt, idet der undgås asymmetri og forskelle i væksten mellem og inden for medlemsstaterne.
Det er derfor afgørende for Unionens strategiske prioriteter, at de nye programmer under samhørighedspolitikken iværksættes den 1. januar 2021 parallelt med de yderligere midler, der stilles til rådighed for de nuværende programmer indtil udgangen af 2022. Forslagene er udformet, så de yder maksimal støtte til de aktuelle prioriteter.
Kommissionen tilpasser nu sine forslag til de fremtidige programmer under samhørighedspolitikken for i endnu højere grad at støtte genopretningsinvesteringerne i f.eks. de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed, i sektorer såsom turisme og kultur, små og mellemstore virksomheder, ungdomsbeskæftigelse, uddannelse og færdigheder samt foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom blandt børn.
Unge forventes at blive særligt hårdt ramt af krisen, og således bør medlemsstater med stor ungdomsarbejdsløshed tildele mindst 15 % af deres midler fra Den Europæiske Socialfond Plus, der er omfattet af delt forvaltning, til støtte af unge. I betragtning af krisens sandsynlige virkninger på samfundets svageste foreslår Kommissionen også, at mindst 5 % af de samlede udgifter under Den Europæiske Socialfond Plus skal bruges til at hjælpe børn ud af fattigdom.
Der vil blive ydet teknisk bistand til medlemsstaterne, så disse kan maksimere de kombinerede fordele ved de nye programmer under samhørighedspolitikken og de nuværende programmer under REACT-EU.
De reviderede forslag giver også større fleksibilitet til at overføre midler mellem fonde, ligesom der indføres nye bestemmelser, som kan iværksættes i krisesituationer. For at sikre tilstrækkelig støtte til de medlemsstater og regioner, der har størst behov for hjælp, er det også fastsat i Kommissionens reviderede forslag, at de nationale samhørighedsbevillinger skal revideres i 2024 under hensyntagen til de seneste foreliggende statistikker. Denne revision vil kun føre til en opjustering af op til 10 mia. EUR for alle medlemsstater.
ØStøtte til en retfærdig omstilling
Europas genopretning og fremtidige velstand afhænger af de skridt, vi tager nu for at forberede omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær økonomi. Ændringerne vil påvirke alle europæere, men tilpasningsbyrden vil ramme visse sektorer og regioner tungere end andre. Som en del af genopretningspakken foreslår Kommissionen at bruge Next Generation EU til at yde finansiel støtte, som skal ledsage omstillingen af Europas økonomi og sikre, at ingen lades i stikken.
Kommissionen foreslår navnlig at yde væsentlig supplerende finansiering på 30 mia. EUR til Fonden for Retfærdig Omstilling, hvormed beløbet når op på i alt 40 mia. EUR. Disse midler vil blive brugt til at afhjælpe de socioøkonomiske virkninger af omstillingen til klimaneutralitet i de mest påvirkede regioner ved f.eks. at støtte omskoling af arbejdstagere, hjælpe SMV'er med at skabe nye økonomiske muligheder og investere i overgangen til ren energi og den cirkulære økonomi. Øget finansiering til InvestEU vil også betyde, at den anden søjle under mekanismen for en retfærdig omstilling vil blive styrket. Kommissionen fremsætter også forslag om at oprette en lånefacilitet for den offentlige sektor, som udgør den tredje søjle i mekanismen for en retfærdig omstilling. Der vil blive tilført 1,5 mia. EUR fra EU-budgettet 7 og 10 mia. EUR i lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Samlet set forventes de tre søjler under mekanismen for en retfærdig omstilling at mobilisere op til 150 mia. EUR i investeringer, der skal sikre, at ingen lades i stikken under den grønne omstilling.
Landdistrikterne vil spille en afgørende rolle for den grønne omstilling og opfyldelsen af Europas ambitiøse klima- og miljømål. Kommissionen foreslår at styrke budgettet for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne med 15 mia. EUR for at støtte landbrugere og landdistrikter i deres bestræbelser på at foretage de ændringer, der er nødvendige for at gennemføre den europæiske grønne pagt, og navnlig støtte opnåelsen af de ambitiøse mål i den nye biodiversitetsstrategi og fra jord til bord-strategien.
2)Kickstarte økonomien og puste nyt liv i private investeringer
ØEtablering af en likviditets- og solvenslivline for virksomheder under pres
De europæiske økonomiers evne til atter at vokse afhænger af den private sektors modstandsdygtighed og tilpasningsevne. Som en konsekvens af krisen oplever mange ellers levedygtige virksomheder alvorlige likviditets- og solvensproblemer. Kommissionens skøn viser, at mellem 35 og 50 % af virksomheder med mere end 20 ansatte i et negativt scenarie vil kunne opleve finansieringsproblemer inden udgangen af året. Alene i indeværende år kan dækning af egenkapitalbehov beløbe sig til mellem 720 mia. EUR og 1,2 bio. EUR. Den støtte, som medlemsstaterne p.t. yder, vil ikke være tilstrækkelig i en krise af dette omfang. Desuden er der store forskelle i medlemsstaternes evne til at støtte virksomhederne. Der er derfor akut behov for at hjælpe disse virksomheder med at komme gennem krisen og således undgå en ond cirkel af økonomisk skade og konkurs og bane vejen til en sund genopretning i det indre marked.
Kommissionen foreslår derfor et nyt solvensstøtteinstrument, der skal hjælpe med at mobilisere private ressourcer med henblik på at yde støtte til europæiske virksomheder, som under normale omstændigheder er levedygtige, og løse deres øjeblikkelige likviditets- og solvensproblemer. Instrumentet vil være midlertidigt og udelukkende målrettet en afbødning af pandemiens økonomiske konsekvenser. Det vil hjælpe med at forebygge massive kapitalunderskud og eventuelle misligholdelser i ellers levedygtige virksomheder og de alvorlige økonomiske konsekvenser, dette vil kunne forårsage. De hurtigtvirkende foranstaltninger vil blive suppleret af langsigtet støtte under programmer såsom InvestEU, samhørighedspolitikken og programmet for det indre marked.
Det nye midlertidige instrument vil blive oprettet under EFSI. Det vil mobilisere private investeringer i kriseramte virksomheder ved at stille yderligere garantier mod tab. EU-budgettet vil med tilførsler på 5 mia. EUR fra den nuværende finansielle ramme i 2020 kunne sikre en hurtig start og med yderligere 26 mia. EUR fra Next Generation EU kunne stille en garanti på op til 75 mia. EUR over for Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen, hvilket vil sikre, at der skabes hurtige resultater i praksis. Instrumentet vil sigte mod et investeringsniveau på 300 mia. EUR i solvensstøtte.
Garantien vil blive tilpasset for at sikre, at investeringerne er målrettet de virksomheder i alle medlemsstater og sektorer, der har størst brug for kapital, med et særligt fokus på medlemsstater, der i mindre grad er i stand til at gribe ind med statsstøtte, og medlemsstater og sektorer, hvor de økonomiske virkninger af covid-19 har været mest alvorlige. Dette er afgørende for at bevare lige vilkår i det indre marked og undgå en forværring af de skadelige økonomiske forskelle i Unionen. Kapitalsituationen i de institutioner, der gennemfører solvensstøtteinstrumentet, bør tages nøje i betragtning.
Dertil kommer, som en supplerende foranstaltning, at Den Europæiske Investeringsfonds kapital vil blive øget for at yde støtte til en lang række små og mellemstore virksomheder, herunder via gennemførelse af solvensstøtteinstrumentet. Dette vil, sammenholdt med de foranstaltninger, som Det Europæiske Råd vedtog i april, bidrage yderligere til en omfattende pakke for Europas genopretning. Denne kapitalforøgelse på op til 1,5 mia. EUR vil blive finansieret under både den nuværende og den næste flerårige finansielle ramme.
ØStyrket investeringskapacitet og strategisk uafhængighed
Private investeringer vil blive hårdt ramt af krisen: Ifølge Kommissionens analyse kan investeringer i den private sektor falde med mere end 1 bio. EUR i 2020-2021. Hvis den europæiske økonomis investeringsbehov skal dækkes, vil det kræve øjeblikkelig handling at vende denne tendens og skabe betingelserne for en investeringsdrevet genopretning. Denne investering er særlig vigtig for, at Europas grønne og den digitale omstilling lykkes, eftersom Kommissionen vurderer, at investeringsbehovet løber op i mindst 1,2 bio. EUR i samme periode. Investeringer i vigtige sektorer og teknologier, fra 5G til kunstig intelligens og fra ren brint til vedvarende offshore-energi, er nøglen til Europas fremtid.
InvestEU-programmet er på helt enestående vis egnet til at mobilisere investeringer og støtte Unionens politikker under genopretningen fra en dyb økonomisk krise. Det er med stor tydelighed blevet vist i forbindelse med gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og finansielle instrumenter i kølvandet på den forgangne finanskrise.
Kommissionen foreslår derfor at opgradere InvestEU til et niveau på 15,3 mia. EUR for de fire politikområder, som de to lovgivere allerede er nået til enighed om. Dette kan udløse investeringer på mere end 240 mia. EUR.
InvestEU vil yde afgørende støtte til virksomheder i genopretningsfasen og sikre, at private investorer holder et skarpt fokus på Unionens mellem- og langsigtede politiske prioriteter, navnlig den europæiske grønne pagt og digitaliseringen. Det vil øge Den Europæiske Investeringsbank-Gruppens og de nationale erhvervsfremmende bankers risikokapacitet til støtte for den økonomiske genopretning. Ved at mobilisere betydelige private investeringer vil den supplere den øjeblikkelige støtte, der er ydet i kriseafhjælpningsfasen af solvensstøtteinstrumentet og REACT-EU og finansieringen under den fremtidige ramme fra samhørighedspolitikken og andre programmer.
Investeringer i strategisk selvstændighed: en ny strategisk investeringsfacilitet
Et vigtigt element af InvestEU vil være en ny facilitet, der skal øge Europas modstandsdygtighed ved at opbygge strategisk modstandsdygtighed i vigtige forsyningskæder på europæisk niveau.
Der vil blive oprettet en strategisk investeringsfacilitet som et yderligere politikområde under InvestEU. Denne facilitet vil støtte projekter, der bidrager til opbygning af stærke og modstandsdygtige værdikæder i hele EU og øger det indre markeds selvstændighed, alt imens det bevarer sin åbenhed over for konkurrence og handel i overensstemmelse med reglerne. Det vil øge EU's økonomis modstandsdygtighed og tilvejebringe ressourcer, så strategisk vigtige virksomheder kan trives og vokse i EU. Medlemsstaternes støtte til disse projekter er sandsynligvis ikke tilstrækkelig, og den betydelige grænseoverskridende dimension betyder, at en koordineret EU-tilgang er afgørende for succes.
Med en tilførsel på 15 mia. EUR fra Next Generation EU vil den nye facilitet kunne give en EU-garanti på 31,5 mia. EUR og generere investeringer på op til 150 mia. EUR, som skal motivere til europæisk industrielt lederskab i strategiske sektorer og vigtige værdikæder, herunder dem, der er vigtige for at koble den grønne og den digitale omstilling sammen. Politikområdet vil sikre, at sådanne investeringer udnytter det indre markeds potentiale fuldt ud, hvor EU-budgettets garanti støtter virksomheder i hele den europæiske økonomi og bliver et vigtigt genopretningsinstrument.
3)Lære af erfaringerne fra krisen og håndtere Europas strategiske udfordringer
ØNye og styrkede programmer til opbygning af modstandsdygtighed og styrkelse af samarbejdet
Med Next Generation EU vil man målrettet styrke centrale programmer, der fremmer vækst og styrker Europas evne til at modstå og klare fremtidige kriser. Styrkelsen skal ses som supplement til Kommissionens oprindelige forslag til den kommende ramme, som stadig er et rimelig og velafbalanceret grundlag for en aftale.
Et nyt program til styrkelse af sundhedssikkerheden og samarbejdet
Krisen har vist, at midler til sundhed skal have højere prioritet i den kommende finansielle ramme. Kommissionen foreslår et ambitiøst og enkeltstående sundhedsprogram, EU for Sundhed, med henblik på at give særlig støtte til de sundhedsudfordringer, der ligger forude, jf. behovsvurderingen. Ifølge nærværende forslag vil midlerne til det nye program beløbe sig til 9,4 mia. EUR, hvilket er en væsentlig forøgelse i forhold til tidligere forslag under Den Europæiske Socialfond Plus.
Det nye program vil bidrage til at sikre, at Unionen har den kapacitet, der skal til for at kunne reagere på fremtidige sundhedskriser hurtigt og i det nødvendige omfang. Programmet tager sigte på at skabe en omfattende ramme for EU's forebyggelse, beredskab og reaktion på sundhedskriser og supplerer og styrker indsatsen på nationalt plan og den regionale støtte, der ydes til sundhedssystemer som led i samhørighedspolitikken.
Programmets første del handler om sundhedssikkerhed og kriseberedskab. Den vil støtte investeringer i vigtig sundhedsinfrastruktur, værktøjer, strukturer, processer og laboratoriekapacitet, herunder værktøjer til overvågning, modellering, prognoser, forebyggelse og håndtering af udbrud. Den vil støtte indførelsen af en mekanisme til at udvikle, indkøbe og forvalte produkter med relevans for sundhedskriser såsom lægemidler — herunder vacciner — og behandlinger, mellemprodukter hertil, aktive stoffer til fremstilling af lægemidler og råvarer, medicinsk udstyr såsom respiratorer, beskyttelsesbeklædning og beskyttelsesudstyr samt diagnosticeringsmaterialer og -værktøjer. Den vil bidrage til at skabe en ny EU-omspændende ramme for risikokommunikation, som omfatter alle faser af en krise.
Anden del vil støtte en mere langsigtet vision om, hvordan der kan opnås bedre sundhedsresultater ved hjælp af effektive og inklusive sundhedssystemer på tværs af medlemsstaterne gennem bedre sygdomsforebyggelse og -overvågning, sundhedsfremme, adgang til sundhedsydelser, diagnosticering, behandling og samarbejde på tværs af grænser på sundhedsområdet. Via programmet vil der f.eks. blive ydet støtte til kapacitetsopbygningen i medlemsstaterne, og der vil blive finansieret uddannelsesprogrammer til lægepersonale og sundhedspersonale og investeret i den digitale omstilling af sundhedssektorer og i anvendelsen af interoperable digitale infrastrukturer, blandt andet til forskning og dataudveksling.
Programmet vil blive udformet og gennemført i fuld overensstemmelse med kompetencefordelingen mellem Unionen og medlemsstaterne på dette område. Det vil blive kombineret med relevant støtte, som ydes som led i andre EU-programmer, og der vil blive indført nye metoder til at gennemføre fælles tiltag og sikre, at der er medicinske modforanstaltninger og ressourcer til rådighed i tilfælde af større sundhedstrusler. Det vil fungere sammen med en styrket rescEU, som primært handler om den umiddelbare kriseberedskabskapacitet, lageropbygning samt anvendelse og fordeling af udstyr og personale i nødsituationer, ved at sikre de nødvendige sundhedsbidrag.
Styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismens indsatskapacitet
Den klare lære, der kan drages af pandemien, er, at Europa skal blive bedre til reagere hurtigt og fleksibelt i alvorlige grænseoverskridende kriser i betragtning af de forstyrrelser, de kan medføre for vores økonomier og samfund. Kommissionen foreslår derfor at styrke rescEU, som er Unionens civilbeskyttelsesmekanisme. Dette vil gøre rescEU mere fleksibel og øge Unionens kapacitet til at handle i fællesskab på EU-plan.
Den finansielle tildeling vil blive øget til 3,1 mia. EUR til finansiering af investeringer i beredskabsinfrastruktur, transportkapacitet og nødhjælpshold. En udbygget rescEU vil give Unionen den kapacitet og logistiske infrastruktur, der er nødvendig for at kunne tackle forskellige nødsituationer, blandt andet dem med en medicinsk komponent, hvorved den supplerer det nye sundhedsprogram EU for Sundhed. Forslaget vil også strømline den operationelle kapacitet og gøre den mere fleksibel. Dette vil sikre en hurtigere og mere effektiv EU-indsats i tilfælde af omfattende nødsituationer i fremtiden.
Horisont Europa – et middel til at investere i innovation og blive beredt på fremtiden
Horisont Europa vil blive forstærket med 94,4 mia. EUR for at øge europæisk støtte til sundheds- og klimarelateret forskning og innovation. Dette vil bidrage til et styrket beredskab, så der effektivt og hurtigt kan reageres på nødsituationer, og til øgede investeringer i videnskabeligt underbyggede løsninger, hvorved de operationelle midler, der ydes via det nye sundhedsprogram, EU for Sundhed, og rescEU, suppleres.
På sundhedsområdet vil de ekstra midler blive anvendt til at øge forskningsarbejdet vedrørende udfordringer såsom coronaviruspandemien, udbygningen af kliniske forsøg, innovative beskyttelsesforanstaltninger, virologi, vacciner, behandlinger og diagnosticering samt omsættelsen af forskningsresultater til politiske foranstaltninger til gavn for folkesundheden.
Det foreslås også at øge ressourcerne til forskning og innovation inden for områder, der vedrører klimaet. Derved kan konkurrenceevnen styrkes i EU's industri i økonomiske sektorer med relation til klimaet, hvilket kan fremme en genopretning, der stemmer overens med målene i den europæiske grønne pagt. Med styrkelsen vil der blive ekstra midler til nye og banebrydende innovationer skabt af små og mellemstore virksomheder, nyetablerede virksomheder og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber).
Side om side med vores globale partnere i en krisetid
Pandemien er en global udfordring. Uden en global indsats vil de enkelte lande og regioner i verden, herunder Unionen, forblive sårbare. EU skal fortsat udvise solidaritet med sine partnere i verden i bekæmpelsen af covid-19.
Kommissionen foreslår at fastsætte et beløb på 86 mia. EUR til instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde via en ny garanti for foranstaltninger udadtil og til Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling for at hjælpe partnere – især på Vestbalkan, i naboskabet og i resten af Afrika – i deres bestræbelser på at bekæmpe og komme ovenpå efter pandemien i samarbejde med internationale partnere såsom internationale finansielle institutioner, FN og Verdenssundhedsorganisationen. En målrettet tilpasning til den aktuelle finansielle ramme vil betyde, at yderligere støtte på 1 mia. EUR kan stilles til rådighed allerede i 2020.
Støtten til give likviditet til små og mellemstore virksomheder, fastholde investeringerne i projekter vedrørende vedvarende energi og øge finansieringskapaciteten i lokale valutaer i partnerlande med henblik på at styrke sundhedsplejesystemer, blandt andet beredskabet, og opbygge kapacitet til fremstilling af covid-19-relaterede vacciner, behandling og diagnosticering. Støtten vil også være rettet mod de mest sårbare lande og regioner og dermed tackle pandemiens voldsomme sociale og økonomiske følger.
Kommissionen foreslår også yderligere 5 mia. EUR til at styrke instrumentet for humanitær bistand, hvilket afspejler de stigende humanitære behov i de mest udsatte egne i verden. Følgerne af pandemien og de økonomiske konsekvenser, f.eks. i form af tab af indtægter som følge af faldende olie- og råvarepriser og et voldsomt fald i pengeoverførsler, forværrer blot de eksisterende problemer, hvilket gør det så meget desto vigtigere, at Unionen er i stand til at udvise solidaritet med resten af verden.
ØAndre programmer skal kunne tjene til at opbygge modstandskraft og gennemføre strategiske prioriteter
Den finansielle ramme for 2021-2027, som Kommissionen foreslog i 2018, og som er blevet forstærket af mekanismen for en retfærdig omstilling og de ændringer, som foreslås i dag, udgør fortsat det vigtigste udgangspunkt for den endelige fase af forhandlingerne. Den foreslåede struktur, graden af støtte, afvejningen af forskellige prioriteter og centrale elementer såsom målet om, at mindst 25 % af udgifterne skal bidrage til klimaindsatsen, og foranstaltninger, der skal fremme ligestillingsmål og bekæmpe forskelsbehandling, er alle nødvendige for en afbalanceret genopretningspakke. Kommissionens forslag til en forordning om beskyttelse af EU-budgettet mod generelle mangler i overholdelsen af retsstatsprincippet er et anden vigtigt element. Derudover er der indført omfattende foranstaltninger til at beskytte budgettet mod svig og uregelmæssigheder, som Kommissionen vil styrke yderligere. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) vil udøve deres kontrol- og undersøgelsesbeføjelser.
Krisen har dog tydeligt vist, at den grad af støtte, som lederne drøftede i februar, på visse centrale områder ikke vil være tilstrækkelig. Udover de forøgelser, der finansieres ved hjælp af Next Generation EU, er det derfor vigtigt, at også andre programmer styrkes, så de kan udnyttes fuldt ud til at gøre Unionen mere modstandsdygtig og til at tackle de udfordringer, som pandemien og dens konsekvenser har forværret.
Udfordringerne går blandt andet ud på:
Øat fremme Unionens cyberforsvar og støtte den digitale omstilling ved at give programmet for et digitalt Europa i samlet budget på 8,2 mia. EUR
Øat investere i en moderne, velfungerende transportinfrastruktur med henblik på at fremme grænseoverskridende forbindelser såsom Rail Baltica gennem yderligere 1,5 mia. EUR til Connecting Europe-faciliteten
Øat skabe de rette vilkår for et velfungerende indre marked, der fremmer genopretningen, ved at fastholde de foreslåede budgetter for programmet for det indre marked og programmer, der fremmer samarbejde inden for beskatning og told, på henholdsvis 3,7 mia. EUR, 239 mio. EUR og 843 mio. EUR
Øat investere i unge gennem yderligere 3,4 mia. EUR til Erasmus Plus, hvorved det samlede beløb når op på 24,6 mia. EUR, samt i den kulturelle og kreative sektor gennem en forøgelse af Et Kreativt Europa til 1,5 mia. EUR
Øat øge modstandsdygtigheden i landbrugsfødevaresektoren og fiskerisektoren og skabe de rette rammer for krisestyring gennem yderligere 4 mia. EUR til den fælles landbrugspolitik og 500 mio. EUR til Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
Øat øge samarbejdet om beskyttelse af de ydre grænser og migrations- og asylpolitikken ved at øge Asyl- og Migrationsfonden og Fonden for Integreret Grænseforvaltning til et niveau på 22 mia. EUR
Øat sikre stor støtte til europæisk strategisk autonomi og sikkerhed ved at øge Fonden for Intern Sikkerhed til 2,2 mia. EUR og øge Den Europæiske Forsvarsfond til et niveau på 8 mia. EUR
Øat støtte vores partnere på Vestbalkan ved at øge Unionens førtiltrædelsesbistand til 12,9 mia. EUR.
Med disse målrettede justeringer vil Unionen have en langsigtet finansiel ramme, der i højere grad er afstemt efter dens prioriteter og ambitioner og skræddersyet til at øge Unionens modstandsdygtighed og strategiske autonomi på mellemlang og lang sigt. Kommissionen foreslår derfor målrettede ændringer af sit forslag fra 2018 til næste finansielle ramme med henblik på at indarbejde resultaterne af de hidtidige forhandlinger, Kommissionens forslag om en mekanisme for en retfærdig omstilling 8 og den styrkelse, der er beskrevet i det foregående. Bilaget indeholder en oversigt over de enkelte programmer i den flerårige finansielle ramme, hvori Next Generation EU indarbejdes.
ØMere fleksible instrumenter i nødsituationer
Ud over de enkelte programmer har krisen tydeliggjort, hvor vigtigt det er, at Unionen kan reagere hurtigt og smidigt for at få stablet en koordineret europæisk indsats på benene. Dette forudsætter et mere fleksibelt EU-budget. De mangeartede konsekvenser af sundhedskrisen udtømte hurtigt mulighederne for fleksibilitet i det ordinære budget. I fremtiden er der behov for et mere fleksibelt og smidigt budget, hvilket kun kan opnås ved veludformede særlige instrumenter.
Kommissionen foreslår derfor at styrke fleksibilitets- og nødinstrumenter, hvorfra der kan tilvejebringes ressourcer i større omfang til at tackle uforudsete udfordringer, f.eks. Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, der yder støtte til medlemsstater og regioner ramt af omfattende katastrofer, og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, der yder støtte til arbejdstagere, som mister jobbet som følge af store omstruktureringer.
En væsentlig øget solidaritets- og nødhjælpsreserve vil styrke EU's indsats som reaktion på sundhedskrisens mange aspekter og andre nødsituationer. Der kan kanaliseres midler til nødhjælp efter behov ved hjælp af EU-instrumenter såsom humanitær bistand, instrumentet for nødhjælp i Unionen, programmet for det indre marked med dets veterinære og plantesundhedsmæssige hasteforanstaltninger eller Asyl- og Migrationsfonden.
Tilsammen vil der via disse instrumenter kunne tilvejebringes op til 21 mia. EUR i ekstra nødfinansiering i perioden 2021-2027 sammenlignet med Kommissionens forslag af 2. maj 2018.
3.Vejen frem: Next Generation EU
Størstedelen af de foreslåede genopretningsforanstaltninger vil være drevet af et nyt, midlertidigt genopretningsinstrument, Next Generation EU, med en finansiel vægt på 750 mia. EUR. Instrumentet vil være en ekstraordinær og midlertidig nødmekanisme. Finansieringen muliggøres ved afgørelsen om egne indtægter, som vil gøre det muligt for Kommissionen at låne op til 750 mia. EUR på Unionens vegne til foranstaltninger i perioden 2021-2024.
For at sikre, at der er den nødvendige budgetkapacitet til at kunne indfri alle de potentielle forpligtelser, der vedrører finansieringen af Next Generation EU, og i overensstemmelse med kravet om budgetdisciplin vil den ændrede afgørelse om egne indtægter omfatte en ekstraordinær og midlertidig forøgelse af loftet for de egne indtægter for forpligtelser og betalinger med 0,6 % af EU's bruttonationalindkomst. Hævelsen af lofterne vil udelukkende blive benyttet til at afhjælpe de behov, der vedrører covid-19-krisen, og vil være begrænset til det tidsrum, der er nødvendigt for at dække disse forpligtelser.
Omfanget af Next Generation EU og dets udformning afspejler størrelsen og den presserende karakter af de problemer, Unionen står overfor. Der er tale om et hidtil uset behov for finansiering til hastende investeringer i kølvandet på krisen. Derfor er der brug for en beslutsom og ekstraordinær indsats på EU-plan. Den hidtil usete karakter af denne operation og de ekstraordinære beløbsstørrelser gør det nødvendigt at forankre dem i ordningen for egne indtægter, som godkendes af alle medlemsstater i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige krav.
Yderligere støtte, som finansieres ved hjælp af øgede nationale bidrag umiddelbart efter krisen, ville øge presset på de nationale budgetter yderligere. Under disse ekstraordinære omstændigheder er det fuldt ud berettiget at anvende en finansieringsordning, som sikrer, at forbruget øges hurtigt og betydeligt uden at øge den nationale gæld som et udtryk for solidaritet i et omfang svarende til krisen.
Låntagningen vil bygge på Unionens gode resultater med at benytte markedsbaserede instrumenter til at støtte investeringer og reformer i medlemsstaterne. Unionen vil låne på de finansielle markeder på vilkår, der afspejler dens meget høje kreditværdighed, og hurtigt kanalisere midlerne derhen, hvor behovet er størst.
Kommissionen vil udstede obligationer med forskellig løbetid på kapitalmarkeder, idet der gøres bedst mulig brug af disse markeders kapacitet til at absorbere sådanne obligationer og samtidig sikre den laveste gennemsnitlige låneomkostning. Ved hjælp af en diversificeret finansieringsstrategi kan Kommissionen foretage låneoptagelsestransaktioner på den måde, der passer bedst til transaktionernes omfang og de fremherskende markedsforhold.
500 mia. EUR af midlerne vil blive kanaliseret via Next Generation EU med henblik på at finansiere tilskudsdelen af genopretnings- og resiliensfaciliteten og styrke andre centrale krise- og genopretningsprogrammer. Resten af de midler, der tilvejebringes via instrumentet på 250 mia. EUR, vil blive stillet til rådighed for medlemsstaterne i form af lån via genopretnings- og resiliensfaciliteten.
De midler, der tilvejebringes, vil skulle tilbagebetales efter 2027 og senest i 2058. Dette vil bidrage til at lette presset på medlemsstaternes budgetter på et tidspunkt, hvor de offentlige finanser er under alvorligt pres, samtidig med at det vil sikre, at alle forpligtelser, der følger af gældsudstedelsen, vil blive indfriet over kommende EU-budgetter. For at fremme tilbagebetalingen af den markedsbaserede finansiering, der tilvejebringes, og bidrage yderligere til at lette presset på de nationale budgetter, vil Kommissionen foreslå supplerende nye egne indtægter på et senere tidspunkt i den finansielle periode.
Et blik på fremtiden: en reform af ordningen for egne indtægter
Den nye økonomiske kontekst og en bæredygtig forvaltning af tilbagebetalingen af midler, der tilvejebringes som led i Next Generation EU, styrker argumentet for en grundlæggende reform af, hvordan EU's budget finansieres.
Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at en udfasning af alle rabatter vil gøre den flerårige finansielle ramme mere afbalanceret. I den nuværende situation vil udfasningen af rabatter i betragtning af følgerne af covid-19-pandemien medføre uforholdsmæssigt store bidrag for visse medlemsstater i 2021-2027. For at undgå dette kunne de aktuelle rabatter udfases over en meget længere periode end oprindeligt planlagt i Kommissionens forslag fra 2018.
Nye egne indtægter vil supplere de traditionelle egne indtægter, forenklede momsbaserede egne indtægter og nationale bidrag samt nye egne indtægter baseret på ikke-genanvendt plastemballageaffald. De vil bygge på EU's prioriteter og politikker til bekæmpelse af klimaændringer, men også på fair beskatning i en globaliseret verden.
Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre den grønne pagt. I den forbindelse kunne grønne egne indtægter bidrage til genopretningen og samtidig støtte den grønne omstilling af den europæiske økonomi og det europæiske samfund. Det kunne være en mulighed at have egne indtægter baseret på emissionshandelssystemet, som eventuelt udvides til den maritime sektor og luftfartssektoren, og en CO2-grænsetilpasningsmekanisme.
Egne indtægter baseret på emissionshandelssystemet, som er en mulighed, der blev drøftet på Det Europæiske Råds møde i februar 2020, ville gøre det muligt for medlemsstaterne at beholde de samme indtægter, som de fik ved at auktionere inden for en nyere periode. Indtægter genereret fra det emissionshandelssystem, som overstiger denne grænse, ville gå til EU-budgettet. Sådanne egne indtægter kunne tilvejebringe indtægter til EU-budgettet på ca. 10 mia. EUR afhængigt af kulstofprisernes udvikling og af, om systemet udvides til andre sektorer.
Samtidig bliver det vigtigt at sikre, at EU-virksomheder konkurrerer med ikke-EU-virksomheder på lige vilkår. En CO2-grænsetilpasningsmekanisme ville bidrage til at forebygge kulstoflækage, som undergraver EU's bestræbelser på at omstille sig til et CO2-neutralt samfund. En CO2-grænsetilpasningsmekanisme kunne give ekstra indtægter i størrelsesordenen 5 mia. EUR til 14 mia. EUR afhængigt af dens anvendelsesområde og udformning.
Virksomheder, som drager stor nytte af EU's indre marked og vil overleve krisen, også takket være direkte og indirekte EU-støtte og national støtte, kunne bidrage til at genopbygge det i genopretningsfasen. Dette kunne omfatte en egen indtægt på virksomheders transaktioner, som afhængigt af udformningen kunne give ca. 10 mia. EUR årligt.
En digital skat ville bygge på OECD's arbejde om selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse; Kommissionen støtter aktivt de drøftelser, der ledes af OECD og G20 og er klar til at handle, hvis der ikke opnås en global aftale. En digital skat på virksomheder med en omsætning på over 750 mio. EUR kunne generere op til 1,3 mia. EUR om året til EU-budgettet.
Disse nye egne indtægter kunne bidrage til finansiere tilbagebetalingen af og renterne på den markedsbaserede finansiering, som tilvejebringes som led i Next Generation EU. Hvis de indføres senest i 2024, kan medlemsstaternes nationale bidrag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 som en andel af deres økonomi falde sammenlignet med deres betalinger i 2020.
Alle indtægts- og betalingsstrømme baseret på Next Generation EU vil være ud over de bevillinger, der er tildelt i løbet af den årlige budgetprocedure, og vil derfor ikke påvirke budgetsaldoen. Strømmene, herunder betalte renter, vil fremgå særskilt i budgettet for at illustrere deres midlertidige og ekstraordinære karakter og sikre fuld gennemsigtighed 9 .
Derudover understreger coronavirus-pandemiens økonomiske konsekvenser vigtigheden af at sikre Unionen tilstrækkeligt finanspolitisk råderum i tilfælde af økonomiske chok, der fører til et fald i bruttonationalindkomsten. For at sikre, at Unionen selv under den værst tænkelige økonomiske udvikling har en tilstrækkelig margen under lofterne for de egne indtægter til at dække de finansielle forpligtelser og poster uden for balancen, som forfalder i et givent år, foreslår Kommissionen, at lofterne for de egne indtægter øges permanent til 1,46 % af EU's bruttonationalindkomst for forpligtelser og til 1,40 % for betalinger.
4.Konklusion — vejen til en hurtig aftale om et ambitiøst budget for EU's genopretning
I disse hårde og meget usikre tider har Unionen mere end nogensinde behov for at vise, at den er klar og redde til at handle beslutsomt og udstikke kursen til en bedre fremtid. En aftale om en ambitiøs genopretningsplan, hvor EU-budgettet spiller en central rolle, vil give Unionen den bedst mulige chance for succes.
Next Generation EU vil frigøre det fulde potentiale i EU-budgettet og dermed sætte gang i økonomien og fremme Europas bæredygtighed, modstandskraft og strategiske autonomi. Next Generation EU bygger på Unionens erfaring med at udnytte markedsbaseret finansiering og udbygger den, så der kan opnås støtte i det omfang, der er så hårdt brug for under de nuværende omstændigheder.
En styrket flerårig finansiel ramme for 2021-2027 vil få Unionen tilbage på sporet efter krisen med kurs mod en langsigtet genopretning og tilvejebringe væsentlig finansiering til akutte behov og til langsigtede investeringer i den grønne og den digitale omstilling.
Hvorvidt genopretningsplanen lykkes vil afhænge af, hvor omfattende og ambitiøs den er, men også af, hvor hurtigt den gennemføres, og evnen til at tilpasse indsatsen til situationens udvikling. Der er brug for økonomisk støtte mange steder i Unionen for at holde virksomhederne i live og støtte dem med størst behov. Det haster også at nå til enighed om den langsigtede ramme — men det er ikke for sent. En snarlig aftale gør det muligt at iværksætte de styrkede programmer i tide.
Kommissionen deler Europa-Parlamentets vilje til at sikre en gnidningsløs overgang til den nye langsigtede ramme. En forlængelse af den aktuelle ramme kan dog ikke erstatte en omfattende aftale om et nyt, moderne og langsigtet budget. Kun derved kan Unionen få de nye programmer og værktøjer, der er nødvendige for at kunne gennemføre genopretningsplanen. Det interinstitutionelle arbejde bør derfor i de kommende uger primært handle om at få Next Generation EU og den nye langsigtede ramme på plads.
Europa-Kommissionen opfordrer Det Europæiske Råd og de to lovgivere til at behandle disse forslag hurtigt med henblik på at nå til politisk enighed i Det Europæiske Råd senest i juli.
Hvis der hurtigt træffes afgørelse om at ændre den gældende ramme, kan der øjeblikkeligt stilles yderligere midler til rådighed for REACT-EU, solvensstøtteinstrumentet og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling i overensstemmelse med disse behovs hastende karakter.
Kommissionen vil dernæst arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet og Rådet om at nå til enighed om en aftale om den kommende langsigtede ramme og de ledsagende sektorprogrammer. Såfremt dette arbejde afsluttes i det tidlige efterår, kan det nye langsigtede budget være klart og blive drivkraften bag Europas genopretning fra den 1. januar 2021.
Hvis vi handler nu, viser vi, at Unionen er rede til at gøre, hvad der skal til for at få økonomien tilbage på sporet, beskytte alle europæeres livsgrundlag og investere i Europas langsigtede omstilling til en mere retfærdig, grønnere og digital fremtid.
Mia. EUR, 2018-priser
EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 27.5.2020
COM(2020) 442 final
BILAG
til
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET
EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa
![]()
GENOPRETNINGS- OG RESILIENSFACILITETEN
|
|
![]() |
Mål: Støtte til investeringer og reformer med henblik på at gøre EU's økonomier mere modstandsdygtige og fremme bæredygtig vækst |
![]() |
Mekanisme: Tilskud og lån |
Krisebehov og forventede virkninger
ØCovid-19-krisen vil få alvorlige konsekvenser for alle EU's medlemsstater. Krisens indvirkning og konsekvenser vil dog variere fra medlemsstat til medlemsstat. Formålet med genopretnings- og resiliensfaciliteten er at forbedre medlemsstaternes økonomier, mindske krisens økonomiske og sociale konsekvenser og støtte genopretningen, samtidig med at den grønne og digitale omstilling fremmes, således at en krise, der underminerer konvergensen mellem medlemsstaterne, undgås.
ØCovid-19-krisens konsekvenser på kort sigt afhænger i høj grad af, hvor længe nedlukningsforanstaltningerne varer, og hvor alvorlige de er, af outputtets sammensætning og af de økonomisk-politiske foranstaltninger, der er truffet for at mindske krisens øjeblikkelige virkninger. Krisens konsekvenser på mellemlang og lang sigt afhænger af, hvor hurtigt medlemsstaternes økonomier kommer på fode igen efter krisen, og dette afhænger af medlemsstaternes økonomiske modstandsdygtighed og deres evne til at træffe passende foranstaltninger. I betragtning af de forskellige finanspolitiske udgangspunkter, de markante forskelle i infektionsraterne og i, hvor alvorlige de folkesundhedsmæssige krisesituationer er, er der en reel risiko for, at covid-19-krisen vil medføre større forskelle i EU. Økonomisk, socialt og politisk vil dette blive meget omkostningskrævende, og det vil — hvis der ikke gribes ind — ikke være holdbart.
ØGenopretnings- og resiliensfaciliteten vil yde større finansiel støtte til investeringer og reformer, bl.a. i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling, og dette gør økonomierne mere modstandsdygtige og bedre rustet til fremtiden. Faciliteten vil hjælpe medlemsstaterne med at tackle de udfordringer, de står over for, og den vil spille en endnu mere afgørende rolle i kølvandet på krisen. Som noget helt afgørende vil den også sikre, at disse investeringer og reformer fokuserer på de udfordringer og investeringsbehov, der er knyttet til den grønne og den digitale omstilling, og derved sikre en bæredygtig genopretning. Faciliteten vil dermed modvirke eventuelle tendenser til, at langsigtede investeringer i den grønne og den digitale omstilling af vores økonomier bliver skubbet i baggrunden efter krisen. Faciliteten vil blive suppleret af et tilbud om betydelig teknisk bistand.
Gennemførelse
ØFaciliteten vil have betydelig slagkraft og udgøre et centralt program i Next Generation EU som led revisionen af den flerårige finansielle ramme. Den vil yde både tilskud og lån til finansiering af investerings- og reformbehovene.
ØGenopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive integreret i det europæiske semester. Medlemsstaterne vil som led i deres nationale reformprogrammer fremlægge nationale planer for genopretning og modstandsdygtighed. Disse planer vil indeholde medlemsstaternes investerings- og reformdagsorden for de kommende år samt de investerings- og reformpakker, der skal finansieres under faciliteten. Kommissionen vil vurdere planerne på grundlag af deres indvirkning på medlemsstaternes konkurrencedygtige bæredygtighed, økonomiske og sociale modstandsdygtighed, bæredygtige vækst og grønne og digitale omstilling.
ØTildelingen af ressourcer vil afspejle målet med instrumentet: at fremme en varig genopretning, forbedre modstandsdygtigheden for EU's økonomier og mindske de økonomiske forskelle på tværs af medlemsstaterne. Der vil ikke blive stillet krav om national samfinansiering.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØFaciliteten bliver en del af det europæiske semester. De investeringer, der fremlægges i medfør af planerne for genopretning og modstandsdygtighed, bør være i overensstemmelse med Unionens langsigtede strategier, navnlig den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling, medlemsstaternes nationale energi- og klimaplaner og eventuelt planerne for en retfærdig omstilling.
ØFaciliteten vil supplere genopretningsbistanden til samhørighed (REACT-EU), som vil have fokus på kortsigtede kriseafhjælpningstiltag, der knytter sig til arbejdsmarkederne, sundhedsvæsenet og SMV'er (likviditets- og solvensstøtte) og væsentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling med henblik på at yde øjeblikkelig og direkte støtte til medlemsstaternes økonomier. Genopretnings- og resiliensfaciliteten vil støtte investeringer og reformer, som vil have en varig virkning på medlemsstaternes produktivitet og økonomiske modstandsdygtighed.
ØI de nationale planer for genopretning og modstandsdygtighed skal medlemsstaterne angive, om der eksisterer eller er planlagt finansiering under andre af Unionens politikker, og hvordan de vil sikre, at disse investeringer komplementerer hinanden. I forbindelse med afgørelser om at yde finansiel støtte til en medlemsstat gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten skal der tages hensyn til foranstaltninger, der er finansieret gennem andre EU-fonde og -programmer, for således at undgå dobbeltfinansiering. Endelig vil de investeringer og reformer, der nyder godt af finansielle bidrag fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, blive udpeget som led i det europæiske semester for at sikre additionalitet og lette overvågningen af gennemførelsen af dem.
Finansielle aspekter
Genopretnings- og resiliensfacilitetens finansieringsramme, som mobiliseres af Next Generation EU, vil være på 560 mia. EUR, heraf 310 mia. EUR til tilskud og 250 mia. EUR til lån.
![]() GENOPRETNINGSBISTANDEN TIL SAMHØRIGHED
OG EUROPAS TERRITORIER (REACT-EU)
|
|
![]() |
Mål: Investeringer i kortsigtede kriseafhjælpningstiltag |
![]() |
Mekanisme: Primært tilskud |
Krisebehov og forventede virkninger
ØSamhørighedspolitikken vil være af afgørende betydning for at sikre en afbalanceret genopretning for at undgå, at asymmetrien og forskellene i og mellem medlemsstaterne øges. Den vil yde støtte til de medlemsstater og regioner, der er hårdest ramt af covid-19-udbruddet. Det nye REACT-EU-initiativ sigter mod at øge støtten til medlemsstaterne og lukke hullet mellem de indledende afhjælpende foranstaltninger og den langsigtede genopretning.
ØREACT-EU vil tilvejebringe yderligere finansiel støtte til de vigtigste sektorer, der støtter de kriseafhjælpningstiltag, der er nødvendige for at skabe grobund for en grøn, digital og modstandsdygtig genopretning.
ØDette vil omfatte investeringer i genetableringen af arbejdsmarkederne, herunder gennem støtte til ansættelse, arbejdsfordelingsordninger og ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger, støtte til sundhedssystemerne og tilvejebringelse af væsentlig likviditetsstøtte til små og mellemstore virksomheders driftskapital. En sådan støtte vil være tilgængelig for alle økonomiske sektorer, herunder for turisme- og kultursektorerne, som er hårdt ramt. Da disse udgør en særlig stor del af visse af EU's økonomier, der er hårdest ramt af covid-19-krisen, kan REACT-EU også modvirke tendensen til øget ulighed i Unionen.
ØDen supplerende støtte kan også bruges til at investere i den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling som led i kriseafhjælpningsforanstaltningerne for at øge de betydelige investeringer i disse områder, der allerede finder sted, og som planlægges gennem samhørighedsprogrammerne.
ØCovid-19-udbruddet har også alvorlige konsekvenser for samfundets svageste. En del af de supplerende ressourcer kan derfor også bruges til at hjælpe mennesker, der lider fødevaremæssige og materielle afsavn.
Gennemførelse
ØSamhørighedsprogrammerne for 2014-2020 er i fuld gang. De kan tilpasses og er fleksible, navnlig efter at der er blevet foretaget ændringer som led i investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset. De vil fortsætte med at yde støtte til udgifterne til støtteberettigede projekter indtil udgangen af 2023.
ØUnder REACT-EU vil de aktuelle samhørighedsprogrammer modtage yderligere støtte til centrale kriseafhjælpningsforanstaltninger i 2020, 2021 og 2022. De yderligere forpligtelser vil blive gennemført via programændringer eller et nyt særligt program indgivet af medlemsstaterne og vedtaget af Kommissionen.
ØDe supplerende ressourcer vil blive tildelt ud fra, hvor alvorlige krisens økonomiske og sociale konsekvenser er, og af medlemsstaternes relative velstand. Den yderligere fleksibilitet, som investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset har medført, vil blive bibeholdt. Dette omfatter forenklede procedurer, muligheden for at overføre midler mellem fonde og kategorier af regioner samt en lempelse af reglerne om medfinansiering, således at en fuld finansiering gennem EU's budget muliggøres.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØREACT-EU vil supplere genopretnings- og resiliensfaciliteten og samhørighedspolitikkens eksisterende støtte. REACT-EU vil have fokus på kortsigtede kriseafhjælpningsforanstaltninger, der knytter til sig til arbejdsmarkederne, sundhedsvæsenet og SMV'er (likviditetsstøtte til deres driftskapital) og væsentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling med henblik på at yde øjeblikkelig og direkte støtte til medlemsstaternes økonomier, samtidig med at genopretnings- og resiliensfaciliteten vil støtte investeringer og reformer, som vil have en varig indvirkning på medlemsstaternes produktivitet og økonomiske modstandsdygtighed.
ØREACT-EU vil også supplere forslagene til de fremtidige programmer under samhørighedspolitikken for 2021-2027. Disse forslag er ved at blive tilpasset med henblik på at yde større støtte til investeringer i områder såsom de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed, i sektorer såsom turisme og kultur eller i ungdomsbeskæftigelse, uddannelse og færdigheder og i foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom blandt børn. De vil også sikre passende støtte til små og mellemstore virksomheder. De vil give større fleksibilitet i forbindelse med overførsler mellem fonde og indføre nye bestemmelser, der giver mulighed for en hurtig reaktion i nødsituationer. En gennemgang af de nationale samhørighedsbevillinger i 2024 vil sikre passende supplerende støtte til medlemsstaterne og regionerne med de største behov under hensyntagen til de seneste tilgængelige nationale og regionale statistikker.
Finansielle aspekter
ØREACT-EU's midler vil beløbe sig til 55 mia. EUR, som skal afsættes i 2020, 2021 og 2022.
![]() InvestEU
(HERUNDER EN STRATEGISK INVESTERINGSFACILITET)
|
|
![]() |
Mål: Mobilisering af investeringer til støtte for genopretning og langsigtet vækst, herunder en ny facilitet til fremme af investeringer i strategiske europæiske værdikæder |
![]() |
Mekanisme: Tilførsler fra budgetgarantien |
Krisebehov og forventede virkninger
ØInvestEU-programmet er særlig egnet til at yde nødfinansiering og støtte Unionens politikker i forbindelse med en genopretning fra en dyb økonomisk krise. Erfaringerne med gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og andre finansielle instrumenter — forløberne for InvestEU — i kølvandet på den foregående finanskrise har bekræftet dette.
ØI den aktuelle krise er markedsfordelingen af finansielle midler ikke fuldstændig effektiv, og formodede risici svækker private investeringsbevægelser markant. En dyb usikkerhed forringer i øjeblikket kvaliteten af oplysninger om det finansielle marked og långiveres evne til at vurdere virksomheders og investeringsprojekters levedygtighed. Hvis problemet ikke afhjælpes, kan det føre til en gennemgribende risikoaversion mod private investeringsprojekter og bidrage til en "kreditklemme". InvestEU's vigtigste funktion, nemlig at nedbringe risikoen, der er forbundet med projekter, med henblik på at tiltrække privat finansiering, er under sådanne omstændigheder særlig værdifuldt og bør udnyttes.
ØEt forbedret InvestEU-program vil kunne bidrage til at yde afgørende støtte til virksomheder i genopretningsfasen og samtidig sikre, at investorerne fokuserer kraftigt på Unionens politiske prioriteter på mellemlang og lang sigt, som f.eks. den europæiske grønne pagt og digitaliseringsudfordringen. Det vil øge Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes og de nationale erhvervsfremmende bankers risikokapacitet, hvilket vil støtte en økonomisk genopretning.
ØProgrammet vil blive styrket yderligere gennem en strategisk investeringsfacilitet, som vil have fokus på at opbygge modstandsdygtige værdikæder i overensstemmelse med Unionens strategiske dagsorden og den nye industristrategi, som Kommissionen har fremlagt. Sådanne projekter kan omfatte vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller projekter med lignende kendetegn, f.eks. inden for medicinalindustrien.
ØEn sådan facilitet er særlig vigtig efter krisen, da nogle medlemsstater muligvis ikke råder over tilstrækkelige finansielle midler til at støtte sådanne projekter med national statsstøtte, og da mange af projekterne er grænseoverskridende og kræver en europæisk tilgang. Den nye facilitet vil bidrage til at overvinde disse vanskeligheder.
Gennemførelse
ØMedlovgiverne er allerede nået til enighed om indholdet af fire af InvestEU's politikområder, men deres finansielle slagkraft vil blive øget. Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes og andre gennemførelsespartneres kapacitet til at yde finansiering vil blive øget i overensstemmelse hermed.
ØDen nye strategiske investeringsfacilitet vil udgøre det femte område under InvestEU-fonden og dermed være en vigtig del af genopretningspakken. Faciliteten vil støtte dannelsen og udviklingen af stærke og modstandsdygtige værdikæder i hele EU. Ved at målrette faciliteten mod EU-værdikæder vil den øge den strategiske autonomi for Unionens økonomi, samtidig med at der inden for EU vil blive stillet ressourcer til rådighed for strategisk vigtige virksomheder, således at de kan blomstre og vokse. Faciliteten retter sig mod virksomheder, der er etableret og opererer i Den Europæiske Union, og hvis aktiviteter er af strategisk betydning og vedrører områder såsom kritisk infrastruktur og teknologier og kritiske sundhedsydelser. Derudover vil den støtte strategiske værdikæder, f.eks. inden for intelligent sundhed, tingenes internet inden for industrien, industri med lav CO2-emission og cybersikkerhed. Sådanne aktiviteter kan i sig selv være forbundet med større risici i erhvervsmiljøet efter covid-19-krisen, fordi de projektansvarlige i højere grad er udsat for udbuds- og efterspørgselsrisici. Langsigtede investeringer vil derfor spille en afgørende rolle med hensyn til at styrke virksomheder, der gennemfører projekter med stor strategisk betydning.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØDen strategiske investeringsfacilitet vil supplere solvensstøtteinstrumentet inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Solvensstøtteinstrumentet er et øjeblikkeligt og midlertidigt instrument, der har til formål at yde støtte til at dække de solvensbehov, som de virksomheder, der er hårdest ramt af covid-19-krisen, har, med henblik på som en kriseforanstaltning at genoprette deres kapitalposition.
ØMed den strategiske investeringsfacilitet vil der blive anvendt en mere fremsynet tilgang, som vil bidrage til at genetablere markederne efter krisen ved at rette støtten mod projekter, der er relevante for at opnå strategisk autonomi i væsentlige værdikæder på det indre marked, og til det formål vil udvidelsen af EU-baserede projekter blive støttet via grænseoverskridende investeringer.
Finansielle aspekter
ØDe supplerende finansielle bidrag fra Next Generation EU på 15,3 mia. EUR til de eksisterende politikområder og 15 mia. EUR til den strategiske investeringsfacilitet vil medføre en samlet tildeling fra InvestEU på 30,3 mia. EUR. Dette vil muliggøre et garantiniveau på 72 mia. EUR, hvilket giver et overordnet investeringsniveau på op til 400 mia. EUR.
![]()
SOLVENSSTØTTEINSTRUMENTET
|
|
![]() |
Mål: Mobilisering af private investeringer for at yde solvensstøtte til levedygtige virksomheder, der er ramt af krisen |
![]() |
Mekanisme: Tilførsler fra budgetgarantien |
Krisebehov og forventede virkninger
ØFor at hjælpe virksomheder igennem krisen modtager de i øjeblikket betydelig likviditetsstøtte, navnlig gennem nationale budgetter inden for rammerne af den midlertidige statsstøtte til støtte for økonomien i forbindelse med covid-19. En af krisens konsekvenser er dog, at stadig flere virksomheder, der ellers ville være levedygtige, vil blive konfronteret med solvensproblemer, og at likviditetsstøtten ikke vil være tilstrækkelig. Dette hænger delvist sammen med, at likviditetsstøtten ofte ydes i form af lån, som kan svække virksomhedsregnskaberne betydeligt, idet mange virksomheder i de seneste år har kunnet konstatere en støt stigning i gældsætningsgraden. Det betyder, at mange virksomheder i EU havde et forholdsvis dårligt finansielt grundlag, da de blev ramt af krisen, og at deres indtægter og aktiepositioner sandsynligvis hurtigt vil blive forringet som følge af recessionen.
ØDet fremgår af de første skøn, at de samlede tab, som virksomheder med mere end 20 ansatte, vil lide, kan beløbe sig til 720 mia. EUR ved udgangen af året, hvis den økonomiske forårsprognoses basisscenarie bliver til virkelighed. I stressscenariet ville disse tab stige til omkring 1,2 billioner EUR. Virksomhederne kan delvist udligne tabene med likvide midler og driftskapital, men i mange tilfælde vil disse buffere ikke være tilstrækkelige. Skønnene viser, at mellem 35 og 50 % af virksomhederne med mere end 20 ansatte kan mangle driftskapital inden udgangen af året, alt efter om basis- eller stressscenariet bliver til virkelighed. Det betyder, at op mod 260 000 europæiske virksomheder med ca. 35 mio. ansatte kan opleve finansieringsproblemer i det negative scenarie. Generelt er de fleste europæiske industriøkosystemer afhængige af komplekse forsyningskæder på tværs af medlemsstaterne i det indre marked. Hvis kapitalunderskuddet ikke afhjælpes, kan det føre til en længere periode med lavere investeringer og højere ledighed. Kapitalunderskuddet vil have forskellige konsekvenser på tværs af sektorer, industriøkosystemer og medlemsstater, og det vil føre til forskelle i det indre marked og varig skade på vores produktionspotentiale og evne til at komme på fode igen efter recessionen.
ØSolvensstøtteinstrumentet er et nyt og midlertidigt instrument, der er udarbejdet som led i Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer med henblik på at undgå omfattende kapitalunderskud og eventuelle misligholdelser som følge af covid-19-krisen i ellers levedygtige virksomheder. Det vil bidrage til at tilvejebringe private midler, som skal hjælpe levedygtige europæiske virksomheder med at løse deres solvensproblemer. Det vil være midlertidigt og udelukkende målrettet mod en afbødning af konsekvenserne af covid-19.
ØI nogle medlemsstater vil staten være i stand til støtte disse virksomheder. I andre vil kapaciteten til statsstøtte være mere begrænset. Covid-19-pandemien har også haft forskellige økonomiske konsekvenser i medlemsstaterne. Hvis der ikke gribes ind, vil sådanne forskelle kunne føre til en permanent fordrejning af de lige konkurrencevilkår og øge de økonomiske forskelle inden for Unionen yderligere. Solvensstøtteinstrumentet vil modvirke sådanne fordrejninger og støtte et velfungerende indre marked.
Gennemførelse
ØSolvensstøtteinstrumentet vil stille en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe med henblik på at mobilisere privat kapital til støtte for støtteberettigede virksomheder, som påvirkes negativt af covid-19-krisen.
ØSamtidig med at det sikres, at alle medlemsstater og sektorer er omfattet af EU-garantien, vil anvendelsen af EU-garantien være rettet mod de medlemsstater og sektorer, der er blevet hårdest ramt økonomisk af covid-19-krisen, og virksomheder i medlemsstater, hvor adgangen til statslig solvensstøtte er mere begrænset.
ØDen Europæiske Investeringsbank-Gruppe vil anvende EU-garantien til at mindske den risiko, som private investorer løber, når de investerer i støtteberettigede virksomheder, ved at stille garantier eller yde finansiering til investeringsinstrumenter (privatforvaltede fonde eller SPV-selskaber), der drives på kommercielle vilkår, og derved mobilisere private ressourcer til at støtte sådanne selskaber. Det vil gøre det muligt for de støtteberettigede virksomheder at søge ny kapital fra private investorer og derved styrke deres kapitalgrundlag og imødegå risici, der påvirker deres solvens. Et sådant mellemliggende system sikrer, at kun uafhængige forvaltere af investeringsselskaber beslutter, hvilke virksomheder der vil modtage støtte. Inddragelsen af den private sektor som potentiel investor vil give mulighed for en mere målrettet tilvejebringelse af kapital til virksomheder, der reelt er levedygtige.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØSolvensstøtteinstrumentet er et øjeblikkeligt og midlertidigt supplement til et styrket SMV-vindue i InvestEU, øgede samhørighedsmidler målrettet SMV'er, og den covid-19-garantifond, som Den Europæiske Investeringsbank er ved at oprette, samt til den strategiske investeringsfacilitet under InvestEU.
ØInstrumentet vil supplere nationale politikker, som et begrænset antal medlemsstater er ved at indføre, hvorved det sikres, at der er adgang til solvensstøtte i hele EU. Betingelserne for instrumenterne bør være i overensstemmelse med statsstøttereglerne for at sikre lige vilkår og lette eventuelle kombinationer med støtte, som medlemsstaterne yder direkte, samtidig med at der tages behørigt hensyn til instrumentets europæiske karakter og til fondenes kommercielle forvaltning.
Finansielle aspekter
En finansieringsramme på 31 mia. EUR vil øge EU-garantien under den nuværende finansielle ramme med 66 mia. EUR. Denne garanti vil gøre det muligt at mobilisere investeringer på ca. 300 mia. EUR allerede i 2020.
![]()
EU FOR SUNDHED-PROGRAMMET
|
|
![]() |
Mål: Investeringer i sundhedssikkerhed og sundhedssystemernes modstandsdygtighed |
![]() |
Mekanisme: Tilskud og indkøb |
Krisebehov og forventede virkninger
ØEt ambitiøst, selvstændigt EU for Sundhed-program vil afspejle erfaringerne fra covid-19-krisen og tidligere sundhedsprogrammer. Programmet kan hjælpe med at opbygge og genopbygge behandlingskapaciteter og udstyrs- og medicinforsyninger, og understøtter dermed de sundhedsudfordringer, der ligger forude. Det nye program vil være et vigtigt redskab til at gøre Europa bedre rustet til fremtidige sundhedstrusler.
ØDet vil have som mål at fastlægge en omfattende ramme for håndteringen af sådanne sundhedstrusler, være forbundet med alle relevante sundhedsmæssige EU-programmer, etablere nye måder at gennemføre foranstaltninger på og sikre, at der er adgang til medicinske modforanstaltninger og ressourcer i tilfælde af store sundhedstrusler.
ØEt af programmets første indsatsområder vil tackle sundhedssikkerheden. Det vil bidrage til at skabe en stærk, juridisk holdbar og økonomisk velfunderet ramme for EU's forebyggelse af og beredskab og indsats i forbindelse med sundhedskriser. En sådan ramme vil styrke den nationale kapacitet og EU-kapaciteten til beredskabsplanlægning og sætte medlemsstaterne i stand til i fællesskab at håndtere fælles sundhedstrusler, navnlig grænseoverskridende trusler (herunder trusler med oprindelse uden for EU), hvor EU-intervention kan tilføre merværdi.
ØEt andet indsatsområde vil støtte en langsigtet "One Health"-vision om at forbedre sundhedsresultaterne ved hjælp af effektive og inklusive sundhedssystemer i alle medlemsstaterne og ved hjælp af bedre sygdomsforebyggelse og ‑overvågning, sundhedsfremme, adgang, diagnosticering og behandling samt ved hjælp af grænseoverskridende samarbejde på sundhedsområdet.
ØDet nye program vil også omfatte ikkesmitsomme sygdomme. De har vist sig at udgøre en stærkt afgørende faktor i covid-19-dødeligheden.
ØDesuden vil ambitiøse specifikke initiativer f.eks. kunne fokusere på udryddelsen af specifikke sygdomme såsom en reduktion i antallet af tilfælde af livmoderhalskræft og sæsonbetinget influenza. De vil kunne bidrage til at forhindre undgåelige skader og undgåelige omkostninger og mindske uligheder på sundhedsområdet.
Gennemførelse
ØProgrammet vil bygge videre på det igangværende arbejde, f.eks. de europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme og kriseforebyggelse, ‑beredskab og ‑håndtering, for at sikre en tilstrækkelig kritisk masse og stordriftsfordele. Det vil støtte opadgående konvergens og fremme forebyggelse, integration af pleje og lige adgang til sundhedspleje.
ØProgrammet vil sikre vedvarende investeringer i de nødvendige strukturer og værktøjer til operationel støtte i EU med henblik på håndtering af sundhedskriser, forebyggelse, beredskab og indsats samt støtte til koordinering på tværs af sektorer på EU-plan. Arbejdet vil blive udført i tæt samarbejde med ECDC, EMA, EFSA eller ECHA, ekspertgrupper og EU-referencelaboratorierne samt med internationale organer som f.eks. Verdenssundhedsorganisationen.
ØEU for Sundhed-programmet vil på grundlag af videnskabelig rådgivning sikre de strategiske indkøb af produkter som f.eks. biocider (desinfektionsmidler), reagensmidler til testning, beskyttelsesudstyr, livsvigtig medicin, medicinsk udstyr, diagnostiske reagensmidler (f.eks. vejrtrækningsstøtte og CT-scannere) og andre relevante varer (f.eks. injektionsmateriel og sterile forbindinger). Det vil have som mål at sikre rettidig levering af passende modforanstaltninger over alvorlige overførbare sygdomme, så de er tilgængelige, når medlemsstaterne har brug for dem. Programmet vil også skabe incitamenter til udvikling, produktion og udbredelse af vacciner i Unionen og til at genoptage EU's produktion af lægemidler og aktive stoffer/prækursorer til fremstilling af lægemidler.
ØDet nye program vil støtte rescEU-indsatsen for at styrke det europæiske lægekorps ved at yde støtte til permanente eksperthold. Med udgangspunkt i erfaringerne fra veterinærområdet vil programmet yde støtte til sundheds- og logistikeksperter og, hvor det er relevant, sundhedspersonale, som kan aktiveres på et hvilket som helst tidspunkt og udsendes i hele EU for at yde rådgivning og ekspertbistand. Holdene vil blive støttet med udstyr (f.eks. mobile laboratorier).
ØProgrammet vil også støtte koordineringen mellem sundhedsinfrastrukturerne og den medicinske og veterinære laboratoriekapacitet i hele EU, herunder forberedelserne til etablering af en europæisk infrastruktur til udveksling af oplysninger om muligheder for intensiv behandling. Programmet vil oprette et enkelt system til støtte for grænseoverskridende fælles indkøb af produkter, værktøjer og tjenester med en klar EU-merværdi for sundhedssystemernes samarbejde.
ØEU for Sundhed-programmet vil bidrage til at øremærke midler til vigtige foranstaltninger inden for e-sundhed ud over midler inden for programmet for et digitalt Europa, herunder at støtte brug af data til sundhedspleje, forskning og politikudformning (inden for rammerne af det europæiske sundhedsdataområde) ved hjælp af skyer eller andre infrastrukturer og dataintensive teknologier såsom kunstig intelligens. Programmet vil støtte en øget brug af telesundhed, herunder udbredelse og styrkelse af telemedicinmodellen i de europæiske referencenetværk. Det vil være med til at udvikle europæiske benchmarks og tværnationale løsninger.
ØProgrammet vil bidrage til at forebygge sygdomme, herunder ved at støtte medlemsstaterne i deres politikker om forebyggelse og fremme af en sund livsstil på grundlag af deres klare tekniske vejledning og politiske valg. Det vil bidrage til indsamling og hensigtsmæssig deling af tilgængelige datakilder og efterretninger på tværs af tjenester, EU-agenturer samt nationale og internationale sundhedsorganer og fremme evidensbaseret bedste praksis inden for forebyggelse og håndtering af sygdomme.
ØIndsatsen vedrørende forebyggelse vil være baseret på en ægte "One Health"-tilgang og vil omfatte opbygning af viden om og forståelse af udviklingen af zoonoser samt potentielle zoonoser.
ØProgrammet vil støtte foranstaltninger for at forbedre forebyggelse og bekæmpelse af infektioner, teste for og diagnosticere infektioner hurtigt og korrekt, behandle patienter ved hjælp af egnede antimikrobielle stoffer og reducere uhensigtsmæssig og farlig anvendelse af antimikrobielle stoffer på alle områder. En international komponent skal sikre, at den europæiske sundhedspolitik er knyttet til den internationale udvikling og på nyttig vis supplerer foranstaltninger vedrørende spørgsmål af regional og global interesse.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØDet vigtigste princip er, at det nye program vil være katalysator for nye tilgange baseret på bedste praksis, innovative løsninger eller resultater af forskningsprojekter, idet det bidrager til at afprøve og teste disse tilgange på det modtagelige populationsniveau forud for gennemførelsen i stor skala. Det nye program vil også indgå i et samspil med genopretnings- og resiliensfaciliteten. Mens faciliteten vil skabe incitamenter til nye reformer, kan det nye EU for Sundhed-program støtte koordineringen af gennemførelsen på tværs af medlemsstaterne.
ØDet nye program vil sigte mod at levere resultater, der har et direkte fokus på sundhed. Det vil således skabe synergier og bidrage til at integrere sundhed i andre EU-programmer såsom Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Horisont Europa, programmet for et digitalt Europa, programmet for det indre marked og den fælles landbrugspolitik. Det nye program vil navnlig fungere sammen med og supplere rescEU, som handler om den umiddelbare kriseberedskabskapacitet, lageropbygning og anvendelse og fordeling af udstyr og personale i nødsituationer, ved at sikre de nødvendige sundhedsbidrag
ØDet nye program vil samarbejde med medlemsstaterne under overholdelse af kompetencefordelingen i artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og har med udgangspunkt i de eksisterende samarbejdsmekanismer fokus på strategiske og grænseoverskridende aspekter.
ØKomplementaritet med resultaterne fra de agenturer, der beskæftiger sig med sundhed, vil nyde godt af investeringer fra dette program, navnlig med henblik på at dele bedste praksis, protokoller for overvågning eller programmer for kapacitetsopbygning.
ØDet nye program vil også støtte Unionens og dens medlemsstaters fælles indsats for at sikre, at der er adgang til medicinske ressourcer (medicin, vacciner, menneskelige ressourcer og udstyr), i tæt samarbejde med det kommende rescEU-program.
Finansielle aspekter
ØDen ekstra finansieringsramme, der mobiliseres af Next Generation EU, vil beløbe sig til 7,7 mia. EUR.
![]() EU-CIVILBESKYTTELSESMEKANISMEN/RESCEU |
|
![]() |
Mål: Styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismens indsatskapacitet |
![]() |
Mekanisme: Tilskud og indkøb |
Krisebehov og forventede virkninger
ØEn forbedret EU-civilbeskyttelsesmekanisme/rescEU-kapacitet vil gøre det muligt for EU og medlemsstaterne at være bedre forberedt på og i stand til at reagere hurtigt og fleksibelt i kriser, navnlig dem, der har en stor indvirkning, i betragtning af de potentielle forstyrrelser af vores økonomier og samfund, sådan som det så tydeligt fremgår af covid-19-nødsituationen. Selv om omfattende nødsituationer og katastrofer er forholdsvis sjældne, kan de forårsage alvorlige og langvarige skader på vores økonomier og samfund, og de kræver derfor et langt større planlægnings- og beredskabsniveau.
ØPå grundlag af erfaringerne fra krisen bør de udvidede rescEU-kapaciteter gøre det muligt for EU at udvikle og erhverve lagerkapacitet sammen med den relevante fordelingskapacitet (f.eks. lagerfaciliteter, transportmidler og generel logistikstøtte).
ØFor at kunne sikre en effektiv samlet indsats på EU-plan over for store katastrofer kræver rescEU maksimal fleksibilitet og en reel evne til at handle på EU-plan, herunder budgetmæssig og operationel fleksibilitet og strømlining, i situationer, hvor overbelastede medlemsstater ikke kan gøre det.
ØDet opgraderede program vil også give Unionen kapaciteter og en stærk logistisk infrastruktur, der kan dække forskellige former for nødsituationer, herunder nødsituationer med en medicinsk komponent. Dette vil indebære mekanismer, der vil gøre det muligt for EU:
·at erhverve, leje, lease og oplagre identificerede rescEU-kapaciteter
·at hente produkter og personale fra lande uden for EU og fordele dem i EU
·hurtigt at transportere produkter og personale fra flere steder i hele EU til andre steder, hvor der er behov for produkterne og personalet. Internationalt deployerbar ekspertise til alle former for katastrofer (herunder "mobile lægeeksperter" — speciallæger, sygeplejersker, epidemiologer, intensivlæger og integrerede veludstyrede medicinske nødhjælpshold)
·hurtigt at overføre katastrofeofre/-patienter til det sted, hvor de kan modtage den mest effektive behandling, når de lokale og nationale kapaciteter er overbelastede. En sådan infrastruktur vil omfatte et system med tilgængelige behandlingsfaciliteter på tværs af medlemsstaterne.
ØMekanismen vil omfatte et udvidet, integreret live-kommunikationssystem, som er tilgængeligt for alle medlemsstater, således at de relevante aktiver kan aktiveres med kort varsel på et hvilket som helst tidspunkt.
ØDen internationale komponent vedrørende beredskab og indsats vil også blive styrket, således at kapaciteten også kan anvendes uden for EU.
Gennemførelse
ØEU vil være i stand til direkte at indkøbe, finansiere og etablere tilstrækkelige strategiske rescEU-kapaciteter, logistisk oplagring og logistisk transport såvel som en sammenkoblet infrastruktur til håndtering af oplysninger om nødsituationer, som kan dække enhver form for nødsituation og kan anvendes inden for rammerne af rescEU. Disse strategiske kapaciteter vil supplere medlemsstaternes kapaciteter. De bør placeres på flere EU-medlemsstaters områder for at sikre den mest effektive geografiske dækning i forbindelse med en nødsituation. EU-budgettet vil dække ankomst-/afgangs-/transportomkostninger samt oplagrings- og finansieringsomkostninger.
ØKommissionen bør have mulighed for at erhverve, leje eller lease transport og logistisk kapacitet (lufttransport til flere formål/transportkapacitet). Dette vil gøre, at EU kan reagere på enhver form for nødsituation i EU og i tredjelande (herunder lægehjælp: overførsel af ofre for katastrofer, patienter, læger, europæiske lægehold, hjemtransport og enhver form for fragt i forbindelse med beredskab). Oplagringen af bistand og transportkapaciteten bør være strategisk forbundet for at øge leveringshastigheden og sikre en velfungerende forsyningskæde.
ØDe administrative procedurer vil blive holdt på et minimum for at mindske byrden og forsinkelser i forbindelse med anvendelsen, hvilket er afgørende i nødsituationer.
ØRescEU vil indeholde bestemmelser, der giver mulighed for budgetfleksibilitet, herunder flerårig programmering af forebyggelses- og beredskabskomponenten, og sikrer, at midler i forbindelse med indsatsen er øjeblikkeligt tilgængelige og fleksible. Som det tydeligt fremgår af covid-19-krisen, er nødsituationer i sagens natur uforudsigelige og ikke ligeligt fordelt over en programmeringsperiode, men når der opstår en nødsituation, er en hurtig indsats afgørende.
Komplementaritet med EU-politikker og nationale politikker
ØDen styrkede EU-civilbeskyttelsesmekanisme/rescEU vil være kernen i en mere integreret tilgang til håndtering af nødsituationer. Med sit styrkede europæiske knudepunkt for håndtering af nødsituationer vil det være det operationelle centrale kontaktpunkt for forvaltning af EU's strategiske kapacitet og sikring af en hurtig og effektiv indsats i forbindelse med alle former for omfattende kriser.
ØDen vil være til rådighed for alle medlemsstaterne på tværs af forskellige sektorer og have forskellige typer strategiske rescEU-kapaciteter afhængig af krisesituationen. Det bør være tilstrækkeligt at have egne logistiske kapaciteter til overførsel af varer, sundhedspersonale og patienter, i et omfang, der er nødvendigt for en enhver overbelastet medlemsstat, hvilket giver en rettidig og mærkbar merværdi på EU-plan.
ØDer vil blive sikret komplementaritet mellem rescEU-komponenterne i EU-civilbeskyttelsesmekanismen, navnlig dets beredskabslagre, og andre EU-finansierede beredskabsforanstaltninger. Det vil være baseret på specifikke kriterier såsom de kategorier af produkter, der er omfattet (nicheprodukter til specialister, produkter til generelle behov, produkter til førstehjælpere osv.).
Finansielle aspekter
ØDen ekstra finansieringsramme, der mobiliseres af Next Generation EU for rescEU, vil beløbe sig til 2 mia. EUR.