EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0717
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL Evaluation report on the European Union Crime Prevention Network
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Evalueringsrapport om Det Europæiske Kriminalpræventive Net
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Evalueringsrapport om Det Europæiske Kriminalpræventive Net
/* COM/2012/0717 final */
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Evalueringsrapport om Det Europæiske Kriminalpræventive Net /* COM/2012/0717 final */
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
Evalueringsrapport om Det Europæiske Kriminalpræventive Net 1. Indledning Forebyggelse af kriminalitet anerkendes som et
vigtigt redskab i indsatsen for at øge borgernes sikkerhed og tryghed. I
Lissabontraktaten nævnes forebyggelse af kriminalitet som en af
forudsætningerne for at etablere og opretholde et område med frihed, sikkerhed
og retfærdighed[1].
Også i Stockholmprogrammet gentages betydningen af forebyggelse af
kriminalitet: "Den bedste metode til mindskelse af kriminalitet
er", hævdes det, "at træffe effektive foranstaltninger til
forebyggelse af kriminalitet, herunder fremme af social inddragelse, ved at
anvende en tværfaglig strategi, der også omfatter administrative
foranstaltninger, og ved at fremme samarbejdet mellem de administrative
myndigheder, Unionsborgere der har tilsvarende erfaringer og berøres på
tilsvarende vis af kriminalitet og hermed forbundet usikkerhed i deres
dagligdag". Systematiske cost-benefitanalyser vedrørende
programmer for forebyggelse af kriminalitet eller undersøgelser af
omkostningerne ved kriminalitet[2],
som kan bruges til at udvikle kriminalpræventive foranstaltninger, er endnu
ikke almindelig praksis i Europa, men undersøgelser, som er tilgængelige i
lande, der har en længere tradition for dette (USA, Det Forenede Kongerige, New
Zealand og Australien), viser, at forebyggelse af kriminalitet
"virker", og at de omkostninger, der er forbundet med kriminalitet
(herunder både materiel og psykologisk skade, der påføres ofrene), meget ofte
er højere end omkostningerne til forebyggelse af kriminalitet. Også
specialiserede FN-organer[3]
fremmer og støtter proaktivt en gradvis overgang til nye metoder til
forebyggelse af kriminalitet i stedet for straf. Det Europæiske Kriminalpræventive Net (EUCPN)
blev oprettet ved Rådets afgørelse 2001/427/RIA, ophævet ved Rådets
afgørelse 2009/902/RIA. Hovedformålet med Rådets afgørelse fra maj 2001 om
oprettelse af et europæisk kriminalpræventivt net var at fremme
kriminalpræventive aktiviteter og etablere en platform for udveksling af
værdifuld god praksis for forebyggelse af kriminalitet. I henhold til Rådets
nye afgørelse fra 2009 er EUCPN's opgaver følgende: ·
at lette samarbejde, kontakter og udveksling af
oplysninger og erfaringer mellem aktører inden for kriminalitetsforebyggelse ·
at indsamle, vurdere og formidle evaluerede
oplysninger, herunder god praksis med hensyn til eksisterende
kriminalpræventive tiltag ·
at tilrettelægge konferencer, navnlig en årlig
konference om bedste praksis, og andre aktiviteter, herunder den årlige
uddeling af den europæiske kriminalitetsforebyggelsespris, med henblik på at
opfylde formålene med nettet og formidle resultaterne heraf til en bred kreds ·
at stille sagkundskab til rådighed for Rådet og
Kommissionen, i det omfang det er nødvendigt ·
at aflægge rapport til Rådet om sine aktiviteter
hvert år gennem bestyrelsen og de kompetente tjenester. Rådet opfordres til at
godkende rapporten og sende den til Europa-Parlamentet ·
at udvikle og gennemføre et arbejdsprogram, der
bygger på en klart defineret strategi, som har til formål at identificere og
reagere på relevante kriminalitetstrusler. I Rådets afgørelse beskrives også EUCPN's
struktur og rammerne for dets arbejde. Ud over en bestyrelse, der
udgøres af nationale repræsentanter, består nettet af et forretningsudvalg,
kontaktpunkter[4]
og et sekretariat. Europa-Kommissionen er observatør[5] i bestyrelsen og deltager i
forretningsudvalgets møder. EUCPN's forretningsorden forklarer, hvordan disse
forskellige enheder skal samarbejde med hinanden og tredjeparter. EUCPN's grundlæggende mål blev igen bekræftet
i den flerårige strategi for Det Europæiske Kriminalpræventive Net, som
blev vedtaget af bestyrelsen i december 2010 for perioden indtil udgangen af
2015. Den udbygger nettets mission og definerer den på følgende måde: "At
bidrage til udviklingen og udbredelsen af en tværfaglig og forebyggende
strategi over for kriminalitet og følelsen af utryghed på europæisk plan. På
den baggrund spiller nettet en central rolle som støtte for politikere og
fagfolk på europæisk, nationalt og lokalt plan". Den flerårige
strategi definerer endvidere visionen, missionen, målgrupperne og de
strategiske mål, som nettet skal opnå i løbet af den femårige periode. Den
fastlægger de politiske retningslinjer med særligt fokus på fire typer
aktiviteter: i) at være referencepunkt for nettets målgrupper, ii) at formidle
viden om forebyggelse af kriminalitet, iii) at støtte forebyggelse af
kriminalitet på nationalt og lokalt plan og iv) at udvikle EU-politik og -strategier
vedrørende forebyggelse af kriminalitet. EUCPN's målgrupper identificeres som: i)
fagfolk og politikere på lokalt plan, ii) fagfolk og politikere på nationalt
plan og iii) relevante europæiske og internationale agenturer, organisationer,
arbejdsgrupper osv. Mere specifikke prioriteter fastlægges derefter i årlige
arbejdsprogrammer. EUCPN modtager i øjeblikket finansiel støtte
under særprogrammet "Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet"[6] i form af en bevilling til en
værdi af 845 000 EUR for perioden fra midten af 2011 til midten af
2014. I henhold til artikel 9 i Rådets afgørelse fra
2009 forelægger Kommissionen en evalueringsrapport for Rådet om nettets
aktiviteter med særligt fokus på effektiviteten af nettets og dets sekretariats
arbejde under hensyntagen til samspillet mellem nettet og andre relevante
interessenter senest den 30. november 2012. I Stockholmprogrammet opfordrede Det
Europæiske Råd Kommissionen til at forelægge et forslag om oprettelse af et observationscenter
for kriminalprævention (OPC), "som skal have til opgave at
indsamle, analysere og formidle viden om kriminalitet, herunder organiseret
kriminalitet (herunder statistikker) og kriminalitetsforebyggelse, at støtte og
fremme medlemsstaternes og EU-institutionernes forebyggende foranstaltninger og
at udveksle bedste praksis. OPC bør bygge videre på det arbejde, der er gjort
inden for rammerne af EUCPN, og evalueringen af det. Det bør omfatte eller
erstatte EUCPN, have et sekretariat i et eksisterende EU-agentur og fungere som
en særskilt enhed". I henhold til Stockholmprogrammet skal forslaget
forelægges senest i 2013. Dette dokument evaluerer derfor EUCPN's
arbejde i de sidste to og et halvt år og fremsætter anbefalinger med hensyn til
fremtiden og omhandler i den forbindelse muligheden for at oprette et
observationscenter for kriminalprævention. 2. Ekstern evaluering For at have et velunderbygget grundlag for at
tage stilling til den fremtidige udvikling af EUCPN blev der gennemført en
uafhængig, ekstern evaluering af EUCPN i de første måneder af 2012[7]. Den eksterne evaluering
omhandlede flere aspekter af EUCPN, herunder dets resultater i de sidste to og
et halvt år samt dets organisation og styring. Endelig omhandlede den en række
udviklingsmuligheder. Den eksterne evaluering konkluderede generelt,
at EUCPN fungerer forholdsvist godt og har opnået fremskridt i forhold til de
mål, der blev lastlagt i Rådets afgørelse fra 2009 og den flerårige strategi
for 2010-2015. Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse i 2009 og opfølgningsaktiviteterne
har strategien og målgrupperne for EUCPN været betydeligt mere veldefinerede.
Det er blevet styrket og gjort mere professionelt, navnlig efter oprettelsen af
det nye sekretariat, som har ydet tiltrængt støtte til nettets aktiviteter. Sammenlignet med situationen, da den sidste
evaluering blev gennemført[8],
er der taget fat om mange mangler, EUCPN's aktiviteter er blevet mere
målrettede, og både kvaliteten og kvantiteten af de udarbejdede produkter er
blevet forbedret. Eksempel: Siden 2012 har EUCPN's sekretariat udarbejdet
"tematiske dokumenter". Det første dokument om sport,
videnskab og kunst i forebyggelsen af kriminalitet blandt børn og unge var
baseret på det arbejde, som den tidligere formandstrio havde udført. I juni
2012 offentliggjorde EUCPN's sekretariat den første halvårlige "European
Crime Prevention Monitor", som fremlægger oplysninger om situationen
og tendenserne for kriminalitet baseret på statistikker, undersøgelser og
rapporter fra forskellige kilder. Formålet med disse rapporter er at give en
hurtig og væsentlig, men udvalgt oversigt over situationen og udviklingen inden
for kriminalitet og forebyggelse af kriminalitet. Målgrupperne er lokale,
nationale og europæiske fagfolk og politikere. Nye initiativer som f.eks. oprettelse af en database
over interessenter, udsendelse af et omdesignet nyhedsbrev, World
Caféer under bestyrelsens møder og iværksættelse af en undersøgelse af
tilbagemeldinger fra interessenter har desuden alle bidraget til forbedret
samarbejde, kontakt samt udveksling af oplysninger og erfaring mellem aktører
inden for forebyggelse af kriminalitet (Bulgarien har f.eks. for nylig vedtaget
en strategi for forebyggelse af kriminalitet, der i høj grad tager udgangspunkt
i oplysninger fra EUCPN). EUCPN's bestyrelsesmøder har i stigende grad
behandlet indholdsmæssige spørgsmål i stedet for procedurespørgsmål. Flere
medlemsstater deltager nu i konkurrencen om den europæiske
kriminalitetsforebyggelsespris. Andre væsentlige aktiviteter omfatter i alt 18
forskningsprojekter, der siden 2009 har modtaget støtte under
EUCPN-arbejdsprogrammerne. Disse projekter omhandlede forebyggelse af vold i
hjemmet, genoprettende retfærdighed, udvikling af beregning af de økonomiske
omkostninger ved kriminalitet, udvikling af administrative foranstaltninger til
bekæmpelse af organiseret kriminalitet, mindskelse af gentagen kriminalitet
blandt unge, nabohjælp, fremme af social inklusion, udvikling af god praksis
for konfliktstyring i lokalsamfund osv. Resultaterne af alle projekterne kan findes
på EUCPN's websted. Der blev gennemført et betydeligt antal systematiske
gennemgange i 2008 vedrørende forskellige initiativer og aktiviteter til
forebyggelse af kriminalitet. Derefter blev der først offentliggjort
systematiske gennemgange i maj 2012, da det danske kriminalpræventive net
offentliggjorde en systematisk gennemgang på EUCPN's websted af betydningen af
mentorordninger og fritidsaktiviteter for udsatte unge. EUCPN's websted har – trods dets tekniske
begrænsninger – nu en mere avanceret søgbar onlinedatabase over god
praksis og ajourførte oplysninger om strategier for og foranstaltninger til
forebyggelse af kriminalitet. Den eksterne evaluering påpegede dog også en række
svagheder: 1) evalueringen kunne ikke finde dokumentation for, at EUCPN-aktiviteter
altid hænger sammen med de prioriteter for forebyggelse af kriminalitet, som EU
og medlemsstaterne står overfor; 2) kvaliteten af EUCPN's produkter er generelt
god, og disse produkter er nyttige, men der er plads til yderligere tilpasning
til målgrupperne; 3) EUCPN er generelt mindre god til at nå ud til målgrupper
på lokalt plan end på nationalt eller europæisk plan (selv om de to ovennævnte
produkter – de tematiske dokumenter og "European Crime Prevention
Monitor" – specifikt er henvendt til fagfolk på nationalt og lokalt plan);
4) et betydeligt antal projekter vedrørende forebyggelse af kriminalitet, som
støttes af særprogrammet "Forebyggelse og bekæmpelse af
kriminalitet", gennemføres uden samarbejde med eller endda underretning af
EUCPN; 5) der er en betydelig forskel i de skiftende formandskabers kapacitet
til at lede EUCPN; 6) målet om at stille centrale dokumenter til rådighed på
forskellige EU-sprog på webstedet med henblik på at tiltrække en bredere
læserskare og levere dokumentation til interessenter på især lokalt plan blev
ikke opfyldt; 7) mange af kontaktpunkterne tilfører tilsyneladende ingen
merværdi til EUCPN's arbejde og synlighed, og i nogle medlemsstater var der
ingen kontaktpunkter; 8) EUCPN's aktiviteter støttes af forholdsvist beskedne
midler, og dets aktiviteter og resultater står i forhold til de finansielle
midler; 9) der skal gøres mere for at fremhæve EUCPN's profil. 3. EUCPN's rolle I en stor del af det seneste årti er EUCPN's
udvikling sket uden en stærk europæisk lovgivningsramme. EU havde begrænset
kompetence[9]
på området for forebyggelse af kriminalitet, og i det omfang det havde
beføjelser, vedrørte de primært organiseret kriminalitet. Med
Lissabontraktatens ændringer af traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten
om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fik EU en stærkere rolle på
området for forebyggelse af kriminalitet. Som et resultat heraf anføres det i artikel 84
i den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
(TEUF), at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige
lovgivningsprocedure kan "fastsætte foranstaltninger for at fremme og
støtte medlemsstaternes indsats inden for kriminalitetsforebyggelse, uden at
der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og
administrative bestemmelser". Generelt kan det siges, at EU-dimensionen af
forebyggelse af kriminalitet på mange måder er blevet styrket i de senere år,
herunder via gennemførelsen af en række initiativer med henblik på at støtte
medlemsstaterne i deres indsats for at bekæmpe kriminalitet[10]. Med den stadig mere
grænseoverskridende karakter af kriminalitet og den stadig mere utydelige[11] skelnen mellem organiseret
kriminalitet og "hyppigt forekommende kriminalitetsformer" er det
nødvendigt, at der indføres en effektiv EU-ramme, som kan forbedre resultaterne
af den kriminalpræventive indsats på alle niveauer. Selv om kriminaliteten har været faldende i
mange år[12],
er der i nogle EU-medlemsstater[13]
tegn på, at denne udvikling er vendt, hvilket muligvis afspejler virkningerne
af den økonomiske recession[14].
EU's borgere tillægger desuden sikkerhed stor betydning[15]. Som følge deraf er
forebyggelse af kriminalitet – og samarbejde på EU-plan for at fremme denne
indsats – stadig en prioritet for EUCPN's centrale interessenter og EU's
borgere generelt[16].
Rationalet for en videreudvikling af EUCPN er derfor stadig gyldigt. 4. Den fremtidige udvikling af EUCPN I det følgende afsnit gives der anbefalinger
med henblik på at afhjælpe de svagheder, der blev identificeret under den
eksterne evaluering. To af disse skiller sig ud: for det første behovet for at
forbedre EUCPN's synlighed[17]
og – i sammenhæng hermed – behovet for at sikre bedre overensstemmelse mellem
EUCPN's aktiviteter og de aftalte prioriteter på EU-plan, herunder ved at skabe
synergi med andre initiativer og organer. Dette vil bidrage til øget fokus og
opbygning af knowhow om forskellige former for kriminalitet, således at der kan
skabes merværdi i samspillet med både det lokale plan og det europæiske plan,
og således at problemet med manglende synlighed også kan løses. 4.1. Hvordan skal EUCPN især
ændres? Der skal for det første gennemføres en række
foranstaltninger, som kan medvirke til at styrke EUCPN's resultater,
indvirkning og merværdi. (1)
EUCPN bør mere systematisk tilpasse sine
prioriteter til de aftalte EU-prioriteter, herunder prioriteterne i
den strategi for EU's indre sikkerhed, EU's politikcyklus og andre
sikkerhedsrelaterede initiativer, som medlemsstaterne har tilsluttet sig (der
er f.eks. en tydelig forbindelse mellem EUCPN og det uformelle net af
kontaktpunkter med kompetence på området administrative foranstaltninger[18], der skal forebygge og bekæmpe
organiseret kriminalitet[19],
som bør undersøges nærmere). (2)
I sammenhæng med ovennævnte bør EUCPN styrke sin
rolle ved at bidrage til EU's og medlemsstaternes udformning af politikker
på området for forebyggelse af kriminalitet. I øjeblikket er EUCPN's
bidrag på EU-plan stadig beskedne. (3)
En mere strategisk tilgang til fastlæggelsen af
EUCPN's aktiviteter og en styrkelse af dets indsats for at bidrage til EU's og
medlemsstaternes udformning af politikker bør støttes gennem udvikling af en
overvågningsfunktion, der har karakter af et observationscenter[20]. En bedre videnbase om
forebyggelse af kriminalitet på EU-plan bør primært etableres ud fra
tilgængelige data (f.eks. fra Europol og Eurostat), og overlapninger med
eksisterende initiativer bør undgås. (4)
For at støtte sådanne overvågningsaktiviteter bør
EUCPN fortsætte sit samarbejde[21]
med Eurostat og andre med henblik på at forbedre de statistiske
oplysninger på EU-plan, men også for at undgå overlapninger med igangværende
eller planlagte aktiviteter. (5)
EUCPN bør forbedre sine resultater for at
øge kapaciteten til at reagere over for centrale aktørers behov, hvis de
nødvendige ressourcer er tilgængelige. EUCPN's sekretariat spiller en vigtig
rolle i denne henseende. Medlemsstaterne bør ligeledes opfordres til at yde et
mere aktivt bidrag til EUCPN's arbejde (f.eks. ved mere regelmæssigt at indgive
data til det eller ved at fremvise bedste praksis), så der kan opnås bedre
resultater. (6)
En central prioritet for EUCPN bør være at
udarbejde materiale om god praksis til fagfolk inden for forebyggelse af
kriminalitet på regionalt og lokalt plan, herunder når det efterspørges.
EUCPN's kapacitet til at løse denne opgave kræver, at netværkssamarbejdet med
fagfolk intensiveres på EU-plan, så resultaterne af denne aktivitet og andre
aktiviteter (f.eks. konkurrencen om den europæiske
kriminalitetsforebyggelsespris) kan udmøntes i brugbart materiale. (7)
I løbet af den undersøgte periode har EUCPN
udviklet tættere forbindelser med en række andre enheder. I den
henseende bør Eurostat, Cepol (på grund af muligheden for at styrke EUCPN's
kapacitet til at nå ud til fagfolk på lokalt plan), og Europol (på grund af
Europols rolle i bestræbelserne på at identificere fremtidige udfordringer og
prioriteter i forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet)
prioriteres. (8)
Indholdet, udformningen og brugervenligheden af EUCPN's
websted bør forbedres, helst via udvikling af et nyt websted, da det
nuværende tilsyneladende har nået sin grænse med hensyn til tekniske
muligheder, således at det kan opfylde brugernes behov. De ændringer, som blev indført ved Rådets
afgørelse fra 2009, har styrket EUCPN's organisation og styring,
men der kan dernæst indføres yderligere forbedringer via en række
foranstaltninger: (1)
Der er stadig betydelig forskel mellem de
skiftende EUCPN-formandskabers effektivitet og kapacitet, når det gælder lederskab
af EUCPN. Det er stadig vigtigt, at formandskabet skifter mellem
medlemsstaterne for at skabe en følelse af "ejerskab" blandt EU's
medlemsstater, men medlemsstaterne bør forpligte sig til at tildele
tilstrækkelige ressourcer til EUCPN-formandskabet. Sekretariatet bør involveres
tæt i arbejdet for at støtte planlægningen og gennemførelsen af prioriteter. (2)
De nationale repræsentanters rolle (medlemmer af
EUCPN's bestyrelse), især i forbindelse med fremme af EUCPN i deres lande,
bør også fastlægges mere detaljeret. Nationale repræsentanter for
medlemsstater, der har tiltrådt EU inden for det seneste årti, befinder sig
stadig i en stejl læringskurve med hensyn til integration af forebyggelse af
kriminalitet i deres overordnede sikkerhedspolitik. EUCPN er for dem først og fremmest
en nyttig kilde til information og inspiration. De fleste andre medlemsstater
har mange års erfaring med forebyggelse af kriminalitet, og nogle af dem deler
den aktivt. EUCPN's succes afhænger dog i høj grad af alle de nationale
repræsentanters aktive bidrag til nettets aktiviteter på og efter møderne i
EUCPN's bestyrelse. (3)
Den rolle, som observatørerne i EUCPN's
bestyrelse spiller, bør afklares med hensyn til, hvem der kan opnå denne
status, og deres deltagelse i bestyrelsesmøderne bør afgøre, om denne status
fortsat skal tildeles. (4)
Da det bidrag, som EUCPN-kontaktpunkterne
yder til indsatsen for at fremme EUCPN og dets aktiviteter, ikke har kunnet
dokumenteres, bør deres rolle tages op til fornyet overvejelse[22] og i det mindste defineres
bedre, f.eks. ved at sikre, at alle medlemsstater udpeger kontaktpunkter, der
efterfølgende omdannes til et aktivt net af fagfolk inden for forebyggelse af
kriminalitet, som knyttes tæt sammen med EUCPN's arbejde. Alternativt bør
begrebet EUCPN-kontaktpunkter helt opgives og erstattes af f.eks. net af
akademikere, der i hvert enkelt tilfælde yder et videnskabeligt bidrag til
EUCPN's aktiviteter. (5)
Denne forskning bekræfter generelt, at EUCPN's sekretariat
støtter nettet effektivt trods dets begrænsede kapacitet (tre fuldtidsmedarbejdere).
Oprettelsen af sekretariatet er sandsynligvis den vigtigste strukturændring,
der har medvirket til at forbedre nettes samlede resultater. Et stærkere
sekretariat vil være et vigtigt aktiv for EUCPN's fremtidige udvikling. 4.2. EUCPN i forhold til et
observationscenter for kriminalprævention som nævnt i Stockholmprogrammet Der foreligger ingen klar definition af et
"observationscenter" på EU-plan, men der er generel enighed om, at de
vigtigste opgaver og aktiviteter for europæiske observationscentre (eller
organisationer med karakter af observationscentre) mindst er følgende: 1. Regelmæssig indsamling,
overvågning, analyse, fortolkning og formidling af data til alle berørte
parter inden for et bestemt politikområde i de forskellige lande med henblik på
at give EU og medlemsstaterne et samlet billede af situationen,
foranstaltninger eller aktiviteter inden for deres ansvarsområde 2. Identifikation af nye
tendenser og bedste praksis på tværs af medlemsstaterne ofte baseret på et fælles
sæt nøgleindikatorer, som i et vist omfang muliggør sammenligning mellem de
forskellige medlemsstater 3. Udarbejdelse af et sæt tekniske
dokumenter, rapporter, undersøgelser og andre produkter, der specifikt har
til formål at formidle oplysninger til målgrupperne som f.eks.
beslutningstagere, akademiske grupper, fagfolk og offentligheden 4. Fremme af netværkssamarbejde
og drøftelser mellem interessenter gennem oprettelse af arbejdsgrupper,
fora og/eller møder. EUCPN har i øjeblikket kun et
"observationscenters" elementære træk. Ud over de specifikke konklusioner og
anbefalinger, der er fastlagt ovenfor, blev forskellige mere generelle modeller
for EUCPN's udvikling undersøgt i den eksterne evaluering. Disse omfattede
fastholdelse af status quo, forbedring af EUCPN, oprettelse af et europæisk
observationscenter for kriminalprævention og opgivelse af EUCPN. Model 1: Status quo Hvis den nuværende situation bevares uændret,
kan EUCPN sandsynligvis fortsat fungere på en ganske tilfredsstillende måde.
Det vil dog også betyde, at der ikke vil blive taget fat om de identificerede
mangler, og merværdien ved EUCPN vil ikke fuldt ud blive udnyttet, så det kan
opfylde de forventninger, der ligger bag afgørelsen fra 2009. Dette kan få
centrale interessenter til at tabe interessen for nettet, hvilket kan føre til
model 4: opgivelse af EUCPN. Derfor og af de grunde, der er anført under model
4, anbefales model 1 ikke. Model 2: EUCPN+ For at udnytte de fremskridt, der er opnået
indtil videre, og for at muliggøre en videre trinvis udvikling i
overensstemmelse med anbefalingerne i afsnit 4.1, vil EUCPN få øget sin
kapacitet til at tage fat om de centrale interessenters prioriteter via et
styrket sekretariat og en række foranstaltninger vedrørende nettets synlighed.
Disse forbedringer kan opnås ved at fordoble dets i forvejen meget beskedne
ressourcer, som derefter stadig kun vil repræsentere et forholdsvis lille
budget sammenlignet med lignende net. Yderligere omkostninger omfatter f.eks.
i) udvidelse af sekretariatet (anslået 180 000 EUR til to ekstra
medarbejdere x 2 år = 360 000 EUR), ii) udvikling og vedligeholdelse
af websted (= 150 000 EUR for en toårig periode) og iii) styrket
rolle for/netværkssamarbejde mellem kontaktpunkter eller alternativt etablering
af net af akademikere (f.eks. to møder om året pr. år x 2 =
100 000 EUR). De samlede omkostninger til EUCPN vil være ca.
600 000 EUR pr. år eller 1,2 mio. EUR for to år, hvilket skal
sammenlignes med det nuværende finansieringsniveau (ca. 300 000 EUR[23] pr. år). Model 3: Europæisk observationscenter for
kriminalprævention Oprettelse af et egentligt observationscenter
vil forbedre EUCPN's evne til at overvåge og analysere tendenser på området for
forebyggelse af kriminalitet. Denne type data er relevant for centrale
interessenter på nationalt plan, men interessenter på regionalt plan og lokalt
plan ønskede primært at udveksle god praksis og andre typer produkter, som i
øjeblikket udarbejdes af EUCPN. Ved overvejelsen af merværdien ved et
observationscenter skal der også tages højde for de ekstra omkostninger, som
vil være betydeligt højere end ved model 2. Med udgangspunkt i de anslåede
omkostninger til model 2 (1,2 mio. EUR) vil den yderligere nødvendige
finansiering omfatte i) endnu to sekretariatsmedarbejdere, som skal hjælpe med
at koordinere observationscentrets dataindsamling og -analyse
(180 000 EUR x 2 år = 360 000 EUR) og ii) støtte til
kontaktpunkter til dataindsamling (i gennemsnit 25 000 EUR pr. år pr.
medlemsstat x 2 år = 1,4 mio. EUR). De samlede omkostninger vil beløbe sig
til 3 mio. EUR for en periode på to år. Risiciene er også højere på
grund af en kombination af forholdsvist høje omkostninger og en ændring af
fokus, som ikke nødvendigvis vil være lige fordelagtig for alle interessenter. Model 4: Opgivelse af EUCPN Der er meget begrænset støtte til at opgive
EUCPN. Der er bred enighed om, at EUCPN skaber flere og flere fordele for
medlemsstaterne, navnlig siden vedtagelsen af Rådets afgørelse i 2009. Hvis det
opgives, vil det mindske EU's og medlemsstaternes kapacitet til at fremme
forebyggelse af kriminalitet, og det vil blive vanskeligere at engagere
medlemsstaterne og andre centrale interessenter i indsatsen for at udarbejde og
gennemføre innovative og smarte metoder til at forebygge kriminalitet på en
måde, der supplerer klassisk lovhåndhævelse. Medlemsstater, hvis politikker for
forebyggelse af kriminalitet stadig er i en tidlig fase, vil være de største
tabere. Da der stadig er en stærk begrundelse for at samarbejde om forebyggelse
af kriminalitet på EU-plan, vil denne model ikke medvirke til at opfylde de
centrale interessenters behov. I betragtning af EUCPN's forholdsvist lave
driftsomkostninger vil besparelserne desuden være begrænsede. 5. Afsluttende bemærkninger EUCPN har i stigende grad vist sig at være et nyttigt
instrument, som kan støtte politikere på europæisk og nationalt plan, og som
kan skabe betydelig merværdi på lokalt plan. På baggrund af EUCPN's hidtidige
resultater har Kommissionen tillid til, at nettet fortsat vil tilpasse sig nye
udfordringer. Af de grunde, der er fastlagt i afsnit 4.2, og
på baggrund af den positive udvikling i de sidste to år (under hensyntagen til
anbefalingerne i afsnit 4.1.) finder Kommissionen, at oprettelse af et
observationscenter for kriminalprævention baseret på eller i tillæg til
EUCPN i øjeblikket hverken opfylder et presserende behov eller er politisk
eller finansielt ønskværdigt på kort sigt. Forbedring af EUCPN ("EUCPN+"),
navnlig gennem et sekretariat med flere ressourcer, er derfor den foretrukne
model, da den vil give EUCPN mulighed for at
koncentrere sig om at konsolidere de fremskridt, der er opnået indtil videre,
og yderligere forbedre sin drift i overensstemmelse med anbefalingerne i afsnit
4 og den eksterne evaluering. Der kræves en særlig indsats for at øge
synligheden af nettets aktiviteter og formidle dem proaktivt til dets
interessenter. EUCPN har et observationscenters elementære træk og kan med
tiden udvikle sig, således at disse træk forstærkes. Det indledende arbejde er
allerede påbegyndt i denne henseende under den nuværende støtteaftale, der
finansieres via særprogrammet "Forebyggelse og bekæmpelse af
kriminalitet". Omkostningerne til trinvis udvikling af EUCPN
anslås til ca. 1,2 mio. EUR for en periode på to år, som starter, når den
nuværende aktivitetsstøtte udløber (midten af 2014). Medlemsstaterne kan
beslutte at finansiere EUCPN selv eller alternativt beslutte at ansøge om
samfinansiering under særprogrammet "Forebyggelse og bekæmpelse af
kriminalitet" (via aktivitetsstøtte). Uafhængigt af eventuelle fremtidige
ansøgninger om finansiel støtte under særprogrammet bør EUCPN's fremtidige
udvikling ske i overensstemmelse med et fastere tilsagn fra alle EU's
medlemsstater om aktiv støtte til EUCPN's arbejde. Der bør efter
Kommissionens opfattelse oprettes en arbejdsgruppe bestående af medlemmerne af
EUCPN's bestyrelse, som støttes af sekretariatet, og som skal overveje og
imødekomme anbefalingerne i denne rapports afsnit 4 og i den eksterne
evaluering. Kommissionen anbefaler, at EUCPN's arbejde i de næste tre år
(2013-2015) evalueres igen i 2016. Til den tid bør fordelene ved at oprette et
observationscenter for kriminalprævention overvejes igen. Kommissionen ser frem
til at drøfte EUCPN's udvikling på grundlag af denne rapport, navnlig med de
andre EU-institutioner og medlemsstaterne. [1] I artikel 2 i Lissabontraktaten hedder det: "Unionens
mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd. Unionen giver
borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser,
hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende
foranstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser, asyl, indvandring og forebyggelse
og bekæmpelse af kriminalitet"
(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:306:FULL:DA:PDF). [2] Eksempler omfatter omkostningerne i forbindelse med vold
(Corso, Mercy, Simon, Finkelstein og Miller, 2007) eller seksuel vold (Miller,
Taylor og Sheppard, 2007), omkostningerne i forbindelse med alkoholrelateret
kriminalitet (Miller, Levy, Cohen og Cox, 2006; Miller, Levy, Spicer og Taylor,
2006), omkostningerne i forbindelse med frygt for kriminalitet (Dolan og
Peasgood, 2007), omkostninger til kriminalitet i bestemte stater (Aos et al.,
2001) og omkostningerne til psykisk behandling (Cohen og Miller, 1998). [3] UNITED
NATIONS CRIME AND JUSTICE INFORMATION NETWORK, Centre for International
Crime Prevention, Office for Drug Control and Crime Prevention
(http://www.uncjin.org/index.html). [4] I henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse bistår
kontaktpunkterne de nationale repræsentanter med udveksling af nationale
oplysninger og national ekspertise vedrørende kriminalitetsforebyggelse inden
for nettet. [5] Der er i øjeblikket fem observatører, som repræsenterer
henholdsvis Kroatien, EU-agenturer (Europol og EONN), Europa-Kommissionen og
Generalsekretariatet for Rådet. Observatører kan deltage i bestyrelsens
arbejde, men har ikke stemmeret. [6] Europa-Kommissionens særprogram "Forebyggelse og
bekæmpelse af kriminalitet" (http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/prevention-of-and-fight-against-crime/index_en.htm). [7] Denne evaluering blev gennemført af Centre for Strategy
& Evaluation Services (CSES). Undersøgelsen findes på webstedet for GD
HOME: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/crime-prevention/index_en.htm. [8] Evaluering af EUCPN gennemført i 2008-2009 af CSES
(http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/crime-prevention/docs/evaluation_of_eucpn_final_report_(cses_11_03_09).pdf). [9] Det hedder i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske
Union og i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab: "at
bevare og udbygge Unionen som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed,
hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende
foranstaltninger vedrørende kontrol ved de ydre grænser, asyl, indvandring og forebyggelse
og bekæmpelse af kriminalitet". Artikel 29, afsnit 2, henviser til "…
at forebygge og bekæmpe organiseret og anden kriminalitet,
især terrorisme, menneskehandel og overgreb mod børn, ulovlig narkotikahandel
og ulovlig våbenhandel, korruption og svig,…"
(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/da/oj/2006/ce321/ce32120061229da00010331.pdf). [10] Særlige bestemmelser om forebyggelse af kriminalitet er
indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011
om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor
(artikel 18) og direktiv 2011/92/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og
seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (artikel 23). I EU's strategi for
bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016 (KOM(2012)286 endelig) udpeges
forebyggelse af menneskehandel som et af de prioriterede områder (prioritet B).
[11] Kriminalitet begået af mobile "omrejsende"
kriminelle grupper er et godt eksempel på denne stadig mere utydelige skelnen
mellem organiseret kriminalitet og "hyppigt forekommende
kriminalitetsformer". Disse kriminalitetsformer omfatter butikstyveri,
tyveri af metal, biltyveri, indbrud i private hjem og lommetyveri. [12] I de fleste lande har kriminaliteten været jævnt faldende
i perioden siden 2002-2003, selv om tendensen var stigende i nogle
medlemsstater (Danmark, Finland, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Sverige). De
lande, hvor faldet i kriminalitet som helhed var mest bemærkelsesværdigt, var
Cypern, Grækenland, Malta, Polen og Det Forenede Kongerige. Selv nylige tal for
Det Forenede Kongerige (kriminalitet registreret af politiet
i England og Wales) angiver et yderligere fald på 4,2 % i de år, der
slutter marts 2011 og marts 2012. Det samlede antal forbrydelser, der er
registreret for ni ud af 10 hovedkategorier af overtrædelser, faldt
sammenlignet med det foregående år, idet hærværk faldt med næsten 10 %
(kilde: tabeller fra Det Forenede Kongeriges politi). Bag disse generelle
tendenser findes der dog betydelige forskelle i udviklingen for de forskellige
typer kriminalitet. Siden 2006-2007 har politiet registreret mere kriminalitet
i en række medlemsstater, navnlig indbrud i
private hjem og narkohandel.
Den type registreret kriminalitet, der faldt mest, var tyveri af motorkøretøjer
efterfulgt af vold og røveri. (Kilde: EUROSTAT -
Statistics in Focus crime and criminal justice http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-12-006/EN/KS-SF-12-006-EN.PDF).
[13] Se medierapporter om Grækenland
(http://www.balkanalysis.com/greece/2011/05/15/organized-crime-in-greece-statistics-trends-and-police-countermeasures-in-2011-2/).
[14] Se også OCTA (2011), s. 6: "The recent global
economic crisis and the connected financial restraints have made communities
more tolerant to illicit commodities, especially counterfeit goods" (Den
nylige globale økonomiske krise og de deraf følgende finansielle begrænsninger
har gjort grupper mere tolerante over for ulovlige varer, herunder især
forfalskede varer). [15] Ni ud af ti europæere betragter organiseret kriminalitet
som en betydelig trussel mod EU's sikkerhed (se Eurobarometer 371 fra
2011, s. 28). [16] I henhold til den undersøgelse af centrale interessenter,
der blev gennemført i forbindelse med denne evaluering, anførte næsten to
tredjedele (65,2 %) af respondenterne, at samarbejde på EU-plan mellem
medlemsstaterne med henblik på at fremme forebyggelse af kriminalitet er enten
"meget" eller "ret" vigtigt. Dette bekræfter resultaterne
af den særlige Eurobarometer-undersøgelse 380 "Awareness of Home
Affairs"-rapporten fra juni 2012, s. 51-60, hvori det anføres, at ni ud af
ti europæere (91 %) mener, at EU-institutionerne og de enkelte
medlemsstater bør samarbejde tættere med henblik på at bekæmpe terrorisme og
kriminalitet. [17] Den samlede lave svarprocent i undersøgelsen og det store
antal "ved ikke"-svar er kun to eksempler på, at kendskabet til EUCPN
og dets aktiviteter er begrænset. [18] Den såkaldte "administrative tilgang" til
bekæmpelse af organiseret kriminalitet kan bedst beskrives som en kombination
af værktøjer på administrativt plan, der har til formål at forebygge, at
organiseret kriminalitet infiltrerer den offentlige sektor, økonomien eller
dele af den offentlige forvaltning. Rådets konklusioner om bekæmpelsen af
kriminalitet begået af mobile (omrejsende) kriminelle grupper blev vedtaget i
november 2010 og indeholdt bestemmelser om oprettelse af et uformelt net af
kontaktpunkter med kompetence på området administrative foranstaltninger (http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-10-322_da.htm).
Nettet blev oprettet i 2011, men har intet sekretariat. [19] I henhold til Rådets afgørelse om EUCPN (artikel 2, stk.
2) kan EUCPN undersøge "enhver foranstaltning, der har til formål at
nedbringe eller på anden vis bidrage til at nedbringe kriminaliteten og frygten
for kriminalitet…". I den flerårige strategi for EUCPN anføres det
ligeledes, at EUCPN bør bidrage til at fremme en tværfaglig og præventiv
tilgang til kriminalitet. Af hensyn til effektiviteten og bæredygtigheden bør
der skabes øget synergi mellem EUCPN og nettet, muligvis også fra et
organisatorisk synspunkt. [20] Dette kan omfatte udvikling af en bedre forståelse af
tendenserne på EU-plan og på tværs af medlemsstaterne med hensyn til
kriminalitet, fastlæggelse af en oversigt over medlemsstaternes institutioner,
strategier og politikker på området for forebyggelse af kriminalitet (nogle af
disse oplysninger er allerede tilgængelige). For så vidt en vurdering er mulig,
bør de mulige indvirkninger af foranstaltninger til forebyggelse af
kriminalitet på forskellige former for kriminalitet vurderes. [21] EUCPN og Eurostat deltager begge i den ekspertgruppe, som
assisterer Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen for
2011-2015 vedrørende måling af kriminalitet (KOM(2011)713 endelig). [22] Se fodnote 4 for oplysninger om deres rolle i henhold til
Rådets afgørelse. [23] Aktivitetsstøtte på 845 000 EUR, som dækker en
periode på tre år, kræver 5 % samfinansiering fra EU's medlemsstater.