ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 166 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Ročník 66 |
Obsah |
|
I Legislativní akty |
Strana |
|
|
NAŘÍZENÍ |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Text s významem pro EHP. |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
I Legislativní akty
NAŘÍZENÍ
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/1 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1321
ze dne 14. června 2023,
kterým se mění nařízení (EU) 2020/2170, pokud jde o použití celních kvót a jiných dovozních kvót Unie na některé výrobky z oceli přemísťované do Severního Irska
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Článek 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2170 (2) stanoví, že zboží dovážené z území mimo Unii má být způsobilé k zacházení podle dovozních celních kvót nebo jiných dovozních kvót Unie pouze tehdy, je-li toto zboží propuštěno do volného oběhu na územích stanovených v uvedeném článku. Uvedené ustanovení řeší rizika pro řádné fungování vnitřního trhu Unie a integritu společné obchodní politiky, která by vyvstala z možného obcházení celních kvót nebo jiných dovozních kvót Unie. Území uvedená v článku 1 zmíněného nařízení nezahrnují Severní Irsko. |
(2) |
Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (3) (dále jen „dohoda o obchodu a spolupráci“) stanoví, že Unie otevře kvóty pro dovoz některých produktů pocházejících ze Spojeného království do Unie. Dohoda o obchodu a spolupráci navíc uděluje Unii právo zavést za určitých okolností celní kvóty nebo jiné dovozní kvóty, pokud jde o dovoz zboží pocházejícího ze Spojeného království, a to i v rámci uplatňování mnohostranných ochranných opatření v souladu s Dohodou o WTO. Je proto nezbytné vyjasnit, zda zboží pocházející ze Spojeného království a propuštěné do volného oběhu v Severním Irsku je způsobilé k zacházení v rámci těchto celních kvót nebo jiných dovozních kvót. |
(3) |
Spojené království je vázáno ujednáními stanovenými v Protokolu o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“) k Dohodě o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (4) (dále jen „dohoda o vystoupení“). Právní vztah mezi Unií a Spojeným královstvím, pokud jde o zboží pocházející ze Spojeného království a propuštěné do volného oběhu v Severním Irsku, se proto zásadně liší od právního vztahu mezi Unií a jakoukoli jinou třetí zemí, pokud jde o zboží pocházející z této třetí země a propuštěné do volného oběhu v Severním Irsku. |
(4) |
Spojené království poskytlo důkazy o tom, že některé výrobky z oceli pocházející ze Spojeného království, na které se v současnosti vztahují ochranná opatření podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/159 (5) (dále jen „dotčené výrobky“), byly ve značném množství přemísťovány z jiných částí Spojeného království do Severního Irska. Za účelem zajištění hospodářské životaschopnosti tohoto přemísťování a s ohledem na zvláštní okolnosti v Severním Irsku je vhodné umožnit, aby dotčené výrobky mohly při svém propuštění do volného oběhu v Severním Irsku využívat příslušné celní kvóty Unie. |
(5) |
Za účelem omezení rizika obcházení celních kvót Unie vztahujících se na dotčené výrobky dovozem týchž výrobků pocházejících z jiných zemí, pokud jsou tyto výrobky propuštěny do volného oběhu v Severním Irsku, by měly být dotčené výrobky zasílány přímo z jiných částí Spojeného království. |
(6) |
Spojené království se navíc zavázalo, že v souladu s protokolem přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby stejným způsobem, který je uplatňován u zboží dovezeného do Unie, bylo přemístění dotčených výrobků využívajících celní kvóty Unie do těchto kvót započteno, jakmile budou tyto výrobky propuštěny do volného oběhu v Severním Irsku. |
(7) |
Vzhledem k tomu, že by se potřeba dovozu dotčených výrobků do Severního Irska mohla postupem času měnit, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o úpravy seznamu dotčených výrobků. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (6). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
(8) |
Nařízení (EU) 2020/2170 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(9) |
Na základě čl. 5 odst. 3 a 4 ve spojení s čl. 13 odst. 3 protokolu se toto nařízení použije rovněž na Spojené království a ve Spojeném království s ohledem na Severní Irsko. |
(10) |
Aby se zabránilo jakémukoli možnému narušení přemísťování dotčených výrobků z jiných částí Spojeného království do Severního Irska, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (EU) 2020/2170
Nařízení (EU) 2020/2170 se mění takto:
1) |
V článku 1 se doplňuje druhý pododstavec, který zní: „Zboží uvedené v příloze pocházející ze Spojeného království, na které se vztahují ochranná opatření podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/159 (*1) a které je do Severního Irska přiváženo přímou přepravou z jiných částí Spojeného království, je rovněž způsobilé k zacházení podle dovozních celních kvót Unie, je-li uvedené zboží propuštěno do volného oběhu na území Severního Irska. (*1) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli (Úř. věst. L 31, 1.2.2019, s. 27).“" |
2) |
Vkládají se nové články, které znějí: „Článek 1a Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 1b akty v přenesené pravomoci, kterými se mění toto nařízení za účelem doplnění seznamu obsaženého v příloze o určité kategorie zboží pocházejícího ze Spojeného království, na něž se vztahují ochranná opatření podle prováděcího nařízení (EU) 2019/159 a jež je do Severního Irska přiváženo přímou přepravou z jiných částí Spojeného království, prokázalo-li Spojené království Unii uspokojivě potřebu propustit uvedené zboží do volného oběhu v Severním Irsku. Článek 1b 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 1a je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2023. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 1a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádných již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (*2). 5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 1a vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. |
3) |
Znění obsažené v příloze tohoto nařízení se doplňuje jako příloha. |
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. června 2023.
Za Evropský parlament
předsedkyně
R. METSOLA
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Postoj Evropského parlamentu ze dne 9. května 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 30. května 2023.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2170 ze dne 16. prosince 2020 o použití celních kvót a jiných dovozních kvót Unie (Úř. věst. L 432, 21.12.2020, s. 1).
(3) Úř. věst. L 149, 30.4.2021, s. 10.
(4) Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.
(5) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli (Úř. věst. L 31, 1.2.2019, s. 27).
PŘÍLOHA
“PŘÍLOHA
Popis celních kvót |
Kódy kombinované nomenklatury (KN) (1) |
Kategorie oceli 7 |
7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
Kategorie oceli 17 |
7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
(1) Ve smyslu nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/6 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1322
ze dne 27. června 2023
o Agentuře Evropské unie pro drogy (EUDA) a zrušení nařízení (ES) č. 1920/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 168 odst. 5 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (dále jen „centrum“) bylo zřízeno nařízením Rady (EHS) č. 302/93 (3). Uvedené nařízení bylo přepracováno v roce 2006 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 (4). |
(2) |
Centrum bylo zřízeno s cílem poskytovat Unii, členským státům a zúčastněným třetím zemím věcné, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o drogách, drogové závislosti a jejich důsledcích na evropské úrovni, aby jim pomohlo podat celkový přehled o těchto informacích pro tvorbu politik a vedení iniciativ zaměřených na řešení problematiky drog, a tím těmto iniciativám poskytnout přidanou hodnotu, když v rámci svých oblastí působnosti přijímají opatření nebo rozhodují o krocích k řešení drogové problematiky. Zřízení a fungování centra prokazatelně zlepšilo v celé Unii i v mezinárodním měřítku dostupnost informací o drogách a drogové závislosti a o jejich důsledcích. |
(3) |
Ačkoli obecný cíl nařízení (ES) č. 1920/2006 stále platí a měl by zůstat zachován, uvedené nařízení jako takové již neposkytuje dostatečný rámec pro řešení současných a budoucích výzev souvisejících s drogami. Mandát centra by proto měl být revidován, mimo jiné za účelem ho nahradit a posílit. Centrum by se mělo přejmenovat na „Agenturu Evropské unie pro drogy (EUDA)“ (dále jen „agentura“). Vzhledem k tomu, že je třeba provést podstatné změny nařízení (ES) č. 1920/2006, aby se zohlednil společný přístup k decentralizovaným agenturám Unie, který dne 19. července 2012 přijaly Evropský parlament, Rada a Komise, a vývoj drogové problematiky, mělo by být uvedené nařízení v zájmu jasnosti a účinnosti zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. |
(4) |
V nařízení (ES) č. 1920/2006 byl kladen důraz především na otázky související se zdravím. Ačkoli je důležité toto zaměření zachovat, jelikož otázky drogové problematiky týkající se zdraví a nabídky jsou neoddělitelně spjaty, je nutné zabývat se rovněž nabídkou drog, aby se v Unii snížila dostupnost drog a omezila se poptávka po nich a aby se tak přispělo k řešení souvisejících otázek týkajících se bezpečnosti a ochrany. Za účelem poskytování věcných, objektivních, spolehlivých a srovnatelných významných údajů a analýz z celé Unie by se agentura měla zabývat drogovou problematikou tak, že k drogám, užívání drog, poruchám a závislostem způsobeným užíváním drog, k prevenci, léčbě, péči, snižování rizika a škod, rehabilitaci, opětovnému začleňování do společnosti a zotavení, k trhům s drogami a nabídce drog, včetně jejich nezákonné výroby a obchodování s nimi, a k dalším relevantním otázkám souvisejícím s drogami a jejich důsledky zaujme vědecky podložený, integrovaný, vyvážený a multidisciplinární přístup. Přístup agentury by měl zohledňovat perspektivu lidských práv, genderu a genderové rovnosti, věku, zdraví a rovnosti v oblasti zdraví a sociálních záležitostí. |
(5) |
Činnost agentury by měla být prováděna s náležitým ohledem na příslušné pravomoci Unie a jejích členských států v oblasti drog. Měla by se zabývat různými aspekty drogové problematiky a uplatňovanými řešeními. Agentura by měla dbát zejména všech aspektů souvisejících s ochranou a zlepšováním zdraví, včetně aspektů tělesného a duševního zdraví, a zabývat se možnými dopady na veřejné zdraví. Agentura by rovněž měla zkoumat sociální aspekty drogové problematiky včetně otázek stigmatizace a marginalizace osob, které užívají drogy, a jejich opětovného začleňování do společnosti. Přitom by agentura měla vycházet ze strategických dokumentů Unie v oblasti drog. |
(6) |
Při provádění svých činností by agentura měla spolupracovat s dalšími relevantními institucemi a jinými subjekty Unie v rámci jejich mandátů a měla by zohledňovat jejich činnosti, aby se zabránilo dvojímu provádění těchto činností. S náležitým ohledem na jejich mandáty by agentura měla spolupracovat zejména s Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/794 (5), aby zajistila sběr údajů a monitorování trendů v oblasti nabídky drog, včetně nezákonné výroby drog a obchodování s nimi a další související trestné činnosti, používání nových technologií a používání nových psychoaktivních látek. Agentura by měla rovněž spolupracovat na mezinárodní úrovni s relevantními orgány a subjekty ve třetích, zejména kandidátských zemích a měla by podporovat činnost Unie a členských států na úrovni Organizace spojených národů (OSN). Je nezbytné, aby tato spolupráce byla v souladu se standardy v oblasti lidských práv. |
(7) |
Pro dosažení maximální účinnosti při řešení drogové problematiky by agentura měla komunikovat s relevantními zúčastněnými subjekty, zejména s vědeckou a také s akademickou obcí a organizacemi občanské společnosti, včetně organizací osob, které užívají drogy, a komunit zasažených užíváním a prodejem drog nebo trestnou činností související s drogami. S ohledem na mimořádnou relevantnost zkušeností těchto organizací občanské společnosti v oblasti působnosti agentury by agentura měla při své činnosti zachovat spolupráci s těmito organizacemi, například s organizacemi působícími v příslušných odborných skupinách Komise pro drogy složených z organizací občanské společnosti. Agentura by měla na konzultace, výměnu informací a sdílení poznatků s těmito organizacemi, mimo jiné i v oblasti nových psychoaktivních látek, vyčlenit nezbytné prostředky. Ve vhodných případech by agentura měla provádět v rámci svého mandátu konzultace zaměřené na daná témata. |
(8) |
Za účelem šíření spolehlivých informací o drogách a o drogové situaci by se agentura měla věnovat komunikačním činnostem o tématech v rámci svého mandátu. Komunikace se širší veřejností v oblasti drog však někdy může mít nezamýšlené negativní důsledky. V zájmu minimalizace možných škod souvisejících s drogami by proto měla agentura v rámci svých komunikačních činností a ve vhodných případech zvážit šíření svých zpráv vědecké obci a organizacím občanské společnosti, a to včetně úvodních zpráv a zpráv o posouzení rizik týkajících se nových psychoaktivních látek. Pokud by agentura nemohla svou zprávu šířit, zejména kvůli obsaženým utajovaným nebo citlivým neutajovaným informacím, mohla by v zájmu minimalizace možných škod souvisejících s drogami zvážit zveřejnění shrnutí těchto zpráv. |
(9) |
Agentura by ve své práci měla věnovat náležitou pozornost polyvalentnímu užívání, které se stává stále častějším. |
(10) |
Agentura by měla rozvíjet své činnosti ve třech hlavních oblastech kompetencí, zejména v oblasti monitorování, což povede k informovanějším politikám; připravenosti, což povede k informovanějším opatřením; a rozvoje kompetencí, což povede k důraznější reakci Unie a členských států na problematiku drog. |
(11) |
Hlavním úkolem agentury by mělo být i nadále shromažďování, analýza a šíření údajů. Při shromažďování, analýze nebo šíření údajů by agentura měla dodržovat právní rámec pro zpracování osobních údajů a neměla by šířit ani předávat žádné údaje, které by umožňovaly identifikovat jednotlivce nebo malé skupiny jednotlivců. Standardní údaje jsou shromažďovány prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst, která by měla pro agenturu zůstat prvořadými poskytovateli údajů. Agentura by rovněž mohla využívat další zdroje a organizovat setkávání odborníků, mimo jiné i ve virtuálním formátu. Díky inovativním metodám shromažďování údajů jsou stále dostupnější i další zdroje údajů, které odpovídají aktuální situaci. Agentura by proto měla mít přístup k relevantním dostupným údajům, aby získala ucelený obraz o drogové problematice v Unii a o vnějších faktorech, které ji ovlivňují. S cílem zajistit, aby všechna vnitrostátní kontaktní místa měla přehled o situaci ve svém členském státě, měla by být pravidelně informována o údajích týkajících se jejich členského státu, které byly shromážděny z dalších zdrojů informací, a o činnostech sítě forenzních a toxikologických laboratoří zřízené tímto nařízením. |
(12) |
Vnitrostátní kontaktní místa jsou klíčovými subjekty systému Unie pro monitorování drog a podávání zpráv o drogách. Shromažďují informace a poskytují srovnatelné a vědecky podložené údaje o vnitrostátní situaci v oblasti drog, které jsou podkladem pro monitorování situace v celé Unii. Mají klíčový význam také v procesu zlepšování metodik a nástrojů shromažďování údajů a vypracovávají příslušné pokyny pro jejich uplatňování. Vnitrostátní kontaktní místa se kromě toho účastní systému včasného varování a informují o nových trendech v užívání stávajících psychoaktivních látek. Proto je nezbytné, aby se agentura a vnitrostátní kontaktní místa vzájemně podporovaly. Ve vnitrostátních kontaktních místech by měly být zohledněny požadavky agentury na údaje. Vnitrostátní kontaktní místa by měla mít v členských státech pravomoc přijímat veškeré relevantní údaje od různých vnitrostátních orgánů. Mandát agentury by měl v členských státech umožňovat co největší zefektivnění v oblasti shromažďování údajů, aby se pokud možno zabránilo dvojímu vykazování a zdvojování úsilí, přičemž je třeba vyhnout se jakýmkoli harmonizačním opatřením a v souladu se Smlouvami ponechat rozhodování o správě, struktuře nebo základních úkolech vnitrostátních kontaktních míst ve vztahu k jiným vnitrostátním příslušným orgánům v pravomoci členských států. |
(13) |
Vztah mezi agenturou a vnitrostátními kontaktními místy je nezbytné postavit na vzájemné důvěře a soustavném dialogu, na základě jasného a účinného mechanismu fungování a souboru pravidel. Agentura by proto měla mít pravomoc vnitrostátní kontaktní místa finančně podporovat a přispívat k jejich účinnému fungování, mimo jiné i posuzováním každého vnitrostátního kontaktního místa přímo hodnotícím jeho přínos ke koordinované činnosti Unie v oblasti drog. |
(14) |
Aby mohla vnitrostátní kontaktní místa podporovat účinnou činnost Unie v oblasti drog a přispívat k práci agentury, měla by mimo jiné převzít koordinační úlohu při činnostech souvisejících se zajišťováním soudržného shromažďování a monitorování údajů o drogách, komunikace s agenturou a podpory vědecky podloženého rozhodování, meziodvětvového a komplexního vnitrostátního pohledu na drogovou situaci, včetně veškerých relevantních informací o nových trendech a výzvách a s přispíváním ke stanovení relevantních ukazatelů. Vnitrostátní kontaktní místa by dále a v souladu s vnitrostátními pravomocemi měla hrát klíčovou úlohu při prosazování a podpoře vědecky podloženého rozhodování, podpoře systémů spolupráce a posuzování informačních potřeb příslušných zúčastněných subjektů a sestavování aktualizovaného seznamu vnitrostátních zdrojů informací o drogách. |
(15) |
S cílem usnadnit a strukturovat shromažďování údajů a výměnu informací, kvalitativních i kvantitativních, a podpořit vytvoření integrovaného a interoperabilního monitorovacího systému, který umožní monitorování v reálném čase, by agentura měla vyvinout a uplatňovat vhodná digitální řešení, jež potřebuje k plnění svých úkolů. |
(16) |
Aby agentura mohla lépe využívat dostupné informace, například k přijímání proaktivnějších opatření, jako jsou posouzení hrozeb, strategická zpravodajská hlášení a výstrahy, a aby se zvýšila připravenost Unie na budoucí vývoj, měla by být ve srovnání s centrem posílena monitorovací a analytická kapacita agentury. |
(17) |
V zájmu zlepšení připravenosti Unie je nezbytné mít ucelený obraz o možném budoucím vývoji drogové problematiky. Aby se agentura na tento budoucí vývoj připravila a aby na něj lépe vybavila tvůrce politik, měla by provádět pravidelné prognózy s ohledem na megatrendy, což jsou dlouhodobé tendence, které jsou v současnosti pozorovatelné a pravděpodobně budou mít významný vliv na utváření budoucnosti, s cílem určit nové výzvy a příležitosti pro reakci na drogové problémy. |
(18) |
V oblasti drog jsou stále více využívány technologie, což se opět ukázalo během pandemie COVID-19, kdy byl zaznamenán větší příklon k novým technologiím za účelem usnadnění distribuce drog. Odhaduje se, že přibližně dvě třetiny nabídek na darknetu se týkají drog. Při obchodování s drogami jsou využívány různé platformy, včetně sociálních sítí a mobilních aplikací. Tento vývoj se odráží v reakcích na drogovou problematiku, kdy dochází k většímu využívání internetové komunikace a intervencí online včetně mobilních aplikací a intervencí v oblasti elektronického zdravotnictví. V rámci svého uceleného přístupu k drogové problematice by agentura společně s dalšími příslušnými institucemi a jinými subjekty Unie měla tento vývoj monitorovat, přičemž by se mělo zamezovat zdvojování úsilí těchto aktérů. |
(19) |
Je nutné se odpovídajícím způsobem zabývat novými psychoaktivními látkami, které přinášejí v celé Unii rizika pro veřejné zdraví a společnost. Je proto nezbytné monitorovat nové psychoaktivní látky a zachovat systém včasného varování zřízený nařízením (ES) č. 1920/2006, aby bylo možné rychle reagovat. Ustanovení uvedeného nařízení týkající se výměny informací a systém včasného varování týkající se nových psychoaktivních látek, včetně úvodní zprávy a posouzení rizik nových psychoaktivních látek, byla nedávno změněna a v tomto nařízení by měla již zůstat nezměněna. |
(20) |
Na základě posíleného monitorování agenturou a zkušeností získaných při posouzení rizik nových psychoaktivních látek by agentura měla rozvíjet obecné schopnosti posouzení hrozeb v oblasti zdraví a bezpečnosti. Je naléhavě nutné mít větší kapacitu proaktivně a rychle určovat nové hrozby a poskytovat informace o vypracování protiopatření, neboť s ohledem na současnou dynamickou povahu drogové problematiky se související problémy mohou rychle šířit přes hranice. |
(21) |
Vzhledem k tomu, že nebezpečné látky a některé vzorce užívání by mohly vést k poškození zdraví, měla by mít agentura možnost vydávat výstrahy doplňující příslušné vnitrostátní výstražné systémy, aniž by tím byly tyto systémy dotčeny. Na podporu této funkce by agentura měla vytvořit evropský drogový výstražný systém, k němuž by měly mít přístup vnitrostátní orgány. Tento systém by měl usnadnit rychlou výměnu informací, na jejichž základě mohou být nutná rychlá opatření s cílem zajistit zdraví, sociální aspekty, bezpečnost a ochranu. Agentura by měla být za podmínek stanovených v tomto nařízení schopna vytvořit výstražný systém s cílem zpřístupnit informace o zjištěných rizicích osobám, které užívají či potenciálně užívají konkrétní drogu. |
(22) |
Prekursory drog jsou látky nezbytné pro výrobu drog, například amfetaminů, kokainu a heroinu. Vzhledem k tomu, že výroba nelegálních drog je v Unii na vzestupu, měla by být posílena prevence odklonu prekursorů drog z legálních distribučních cest do výroby nedovolených drog a obchodování s nimi. Na podporu tohoto úsilí by agentura měla plnit svou úlohu při monitorování odklonu prekursorů drog a obchodování s nimi a měla by být nápomocna Komisi při provádění práva Unie v oblasti prekursorů drog. |
(23) |
Vzhledem k rostoucí potřebě forenzních a toxikologických údajů a odborných znalostí, s níž souvisí i potřeba lepší koordinace mezi laboratořemi v členských státech, by měla být zřízena síť forenzních a toxikologických laboratoří, které budou mít znalosti v oblasti drog a škod souvisejících s drogami. Tato síť by měla agentuře umožnit přístup k relevantním informacím, zlepšit kapacity agentury v této oblasti a podpořit výměnu poznatků mezi příslušnými laboratořemi v členských státech, aniž by agentuře vznikly vysoké náklady na vytvoření a provoz vlastní laboratoře. |
(24) |
Síť forenzních a toxikologických laboratoří by měla být reprezentativní pro členské státy tím, že by každému z nich mělo být umožněno jmenovat do této sítě až tři laboratoře se zaměřením na toxikologickou a forenzní odbornost. Aby bylo zajištěno co nejširší pokrytí, možnost zapojit se do sítě by měla být poskytnuta i odborníkům z jiných laboratoří, jež jsou pro práci agentury relevantní, včetně odborníků z evropské sítě celních laboratoří. Tato spolupráce by všem zúčastněným laboratořím skýtala možnost vzájemného učení v různých oblastech, podpory sdílení informací mezi příslušnými laboratořemi a snížení nákladů pro jednotlivé laboratoře. |
(25) |
Za účelem prohloubení znalostí v oblasti působnosti agentury a podpory členských států by agentura měla určit a financovat relevantní projekty, například vypracování referenčních standardů pro nové drogy, vypracování toxikologických nebo farmakologických studií, uplatňování inovativních přístupů k výzkumu a vypracování charakteristiky drog. Projekty, které agentura financuje, by měly být zahrnuty do konsolidované výroční zprávy o činnosti agentury a zveřejněny. |
(26) |
Agentura bude mít možnost přístupu k údajům a bude moci získat nezbytné vědecké zkušenosti, aby mohla rozvíjet a prosazovat vědecky podložené intervence a osvědčené postupy, zvyšovat povědomí o nežádoucích účincích drog, prevenci, opatřeních ke snížení rizika a škod, léčbě, péči, rehabilitaci a zotavení, a v relevantních případech zaujímat genderově specifický přístup a zohledňovat věkový aspekt. Agentura by měla prosazovat provádění a aktualizaci stávajících standardů kvality pro drogovou prevenci (Evropské standardy kvality v oblasti drogové prevence) a osnov poskytujících subjektům s rozhodovacími pravomocemi a tvůrcům politik znalosti o nejúčinnějších vědecky podložených preventivních intervencích a přístupech (osnovy Evropské unie pro oblast prevence), včetně způsobů, jak oslovit vysoce rizikové skupiny obyvatel. |
(27) |
Agentura by vzhledem ke své celounijní perspektivě měla být schopna posoudit vnitrostátní opatření a odbornou přípravu, například v oblastech prevence, včetně genderově specifické prevence a prevence přizpůsobené věku, léčby, snižování škod, a zotavení a dalších souvisejících opatření za účelem zjištění, zda odpovídají nejnovějšímu stavu vědeckého poznání a zda prokázaly svou účinnost. Pozitivní hodnocení vnitrostátních opatření by mohlo sloužit jako značka kvality. |
(28) |
Vzhledem k tomu, že agentura bude mít na úrovni Unie jedinečné postavení, které jí umožňuje porovnávat údaje a osvědčené postupy, měla by mít možnost nabízet podporu, mimo jiné pokud o to členské státy požádají, pomáhající strukturovaněji hodnotit a vypracovávat vnitrostátní strategie pro oblast drog napříč členskými státy. Kromě toho by měla být posílena úloha agentury při poskytování odborné přípravy a podpory členským státům při uplatňování standardů kvality a osvědčených postupů s ohledem na odborné znalosti, které v těchto oblastech bude získávat. |
(29) |
Mezinárodní spolupráce by měla být součástí hlavních úkolů agentury, přičemž její povinnosti by měly být jasně vymezeny, aby se mohla do těchto činností plně zapojit a reagovat na žádosti mezinárodních organizací a jiných subjektů a třetích zemí. Agentura by měla být schopna nabídnout vhodné vědecké a vědecky podložené nástroje k vypracování a uskutečňování vnějšího rozměru politiky Unie v oblasti drog a k vykonávání významné úlohy Unie na multilaterální úrovni v souladu se Smlouvami, jakožto prostředku k zajištění účinného a soudržného provádění politiky Unie v oblasti drog jak na vnitřní, tak i na mezinárodní úrovni. Činnost v této oblasti by měla být založena na rámci mezinárodní spolupráce vypracovaném agenturou. Rámec mezinárodní spolupráce by měl být v souladu se Smlouvami a s prioritami, které Unie v oblasti mezinárodní spolupráce má, a měla by se řídit příslušnými nástroji OSN. Agentura by měla tento rámec mezinárodní spolupráce pravidelně revidovat s cílem zajistit, aby náležitě odrážel vývoj a priority na mezinárodní úrovni. |
(30) |
S cílem pomoci financování výzkumu v oblasti bezpečnosti a zdraví Unií za účelem rozvinutí jeho plného potenciálu a řešení potřeb politiky v oblasti drog by agentura měla být Komisi nápomocna při určování klíčových témat výzkumu a při tvorbě a provádění rámcových programů Unie pro výzkum a inovace, které jsou pro cíle agentury relevantní. Pokud je agentura nápomocna Komisi při určování klíčových témat výzkumu nebo při tvorbě a provádění některého rámcového programu Unie, neměla by z tohoto programu dostávat finanční prostředky a měla by přijmout všechna opatření nezbytná k tomu, aby se zabránilo střetům zájmů. Agentura by se měla podílet na celounijních iniciativách zabývajících se výzkumem a inovacemi s cílem zajistit, že budou vyvíjeny technologie nezbytné pro její činnosti a budou k dispozici pro použití. Plánované výzkumné a inovační činnosti by měly být stanoveny v jednotném programovém dokumentu obsahujícím víceletý a roční pracovní program agentury. |
(31) |
V zájmu účinné kontroly činnosti agentury by v její správní radě měla být zastoupena Komise a členské státy. Členové a náhradníci správní rady by měli být jmenováni na základě svých příslušných řídicích, administrativních a rozpočtových dovedností. Náhradníci by v případě nepřítomnosti členů měli jednat jako členové. Náhradníci se mohou účastnit schůzí i za přítomnosti členů, aniž by jejich přítomnost znamenala pro agenturu dodatečné náklady a aniž by se účastnili hlasování. |
(32) |
Správní radě by měly být svěřeny nezbytné pravomoci, zejména pravomoc přijímat rozpočet a vhodná finanční pravidla a plánovací dokumenty, jakož i konsolidovanou výroční zprávu o činnosti. V zájmu zajištění nezávislého fungování a integrity agentury by správní rada měla také přijmout pravidla pro předcházení střetům zájmů a jejich řešení ve vztahu ke svým členům, členům výkonné rady, členům vědeckého výboru, členům evropské informační sítě o drogách a drogové závislosti (dále jen „síť Reitox“), k vyslaným národním odborníkům nebo jiným zaměstnancům, kteří nejsou zaměstnanci agentury. Při tom je důležité, aby agentura náležitě zohlednila doporučení a pokyny v této záležitosti, zejména doporučení a pokyny evropského veřejného ochránce práv a pokyny Komise ze dne 10. prosince 2013 pro předcházení střetům zájmů v decentralizovaných agenturách EU a jejich řešení. Správní rada by měla ve vztahu k zaměstnancům agentury, včetně výkonného ředitele, vykonávat pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování. |
(33) |
Je důležité, aby se všechny strany zastoupené ve správní radě vynasnažily znásobit perspektivy a zkušenosti zastoupené v její práci a přispívat k ní a současně zajistit kontinuitu její práce. Všechny strany by měly usilovat o dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen ve správní radě. |
(34) |
Správní radě by měla být při přípravě jejích rozhodnutí nápomocna výkonná rada. V čele agentury by měl stát výkonný ředitel. Správní radě a výkonnému řediteli by měl být v příslušných vědeckých záležitostech i nadále nápomocen vědecký výbor. |
(35) |
Správní rada by měla jmenovat výkonného ředitele na základě otevřeného a transparentního výběrového řízení uspořádaného a vedeného Komisí. Komise by měla zvážit, zda by do tohoto řízení neměl být v souladu s praxí uplatňovanou při jmenování výkonného ředitele centrem zapojen jako pozorovatel jeden zástupce správní rady. Posouzení, které Komise vydá na konci prvního pětiletého funkčního období výkonného ředitele, by mělo zahrnovat předchozí vyjádření správní rady k výsledkům výkonného ředitele. |
(36) |
Je důležité, aby agentura měla dostatečné zdroje k plnění svých úkolů, cílů a povinností podle tohoto nařízení a aby jí byl přiznán samostatný rozpočet odrážející její poslání. Agentura by měla být financována především z příspěvku ze souhrnného rozpočtu Unie. Na příspěvek Unie a veškeré jiné subvence ze souhrnného rozpočtu Unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Účetní dvůr by měl provádět účetní audit agentury. |
(37) |
S cílem dále podpořit členské státy a další zúčastněné subjekty při porozumění a řešení drogové problematiky by měla být zavedena možnost, aby agentura za poplatek poskytovala další služby nad rámec svých hlavních úkolů stanovených v tomto nařízení. Způsob výpočtu poplatků vybíraných agenturou by měl být transparentní. Poplatky vybírané agenturou by měly pokrývat veškeré náklady na provádění činností souvisejících s poskytovanými službami, včetně nákladů na zaměstnance a provozních nákladů. Pokud byly poplatky vybrány v rozpočtovém roce, měla by být k předběžné účetní závěrce agentury přiložena zpráva o těchto poplatcích. Tyto zprávy by rovněž podléhaly auditu Účetního dvora. Poplatky by měly být stanoveny v takové výši, aby se zamezilo schodku či hromadění značných přebytků, a pokud tomu tak není, měly by být revidovány. |
(38) |
Výkonný ředitel by měl předkládat výroční zprávu agentury Evropskému parlamentu a Radě. Evropský parlament a Rada by dále měly mít možnost vyzvat výkonného ředitele, aby podal zprávu o plnění svých povinností. |
(39) |
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (6). Agentura by měla být ohledně svých činností co nejtransparentnější, aniž by však ohrozila dosažení cíle svých činností. |
(40) |
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (7) a interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (8), k níž centrum přistoupilo. |
(41) |
Agentura zpracovává údaje vyžadující zvláštní ochranu, zejména utajované informace Evropské unie (EU) a citlivé neutajované informace. Měla by proto vypracovat pravidla týkající se důvěrnosti a zpracovávání těchto informací. Pravidla týkající se ochrany utajovaných informací EU by měla být v souladu s rozhodnutími Komise (EU, Euratom) 2015/443 (9) a (EU, Euratom) 2015/444 (10). V souladu s těmito právními akty by se agentura měla zdržet zveřejňování citlivých údajů. Měla by se rovněž zdržet zveřejňování důvěrných obchodních informací třetích stran. |
(42) |
Za účelem kontroly a zajištění výkonnosti agentury a toho, aby jí její mandát umožňoval provádět nezbytné činnosti, které vyžaduje vývoj trhu s drogami a vývoj politik, by mělo být pravidelně prováděno externí hodnocení činnosti agentury a v případě potřeby by její mandát měl být odpovídajícím způsobem upraven. |
(43) |
Agentura by měla, v plném souladu se základními právy a v souladu s příslušnými ustanoveními Smluv, při provádění svého pracovního programu úzce spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi a dalšími vládními a nevládními subjekty, včetně příslušných odborných subjektů z Unie i mimo ni, zejména s cílem zamezit zdvojování činnosti a zajistit přístup ke všem údajům a nástrojům potřebným k plnění jejího mandátu. |
(44) |
Agentura by měla nahradit centrum a být jeho nástupkyní. Měla by proto být právním nástupcem pro všechny smlouvy centra, včetně pracovních smluv, závazků a nabytého majetku. Mezinárodní dohody uzavřené centrem před 2. červencem 2024 by měly zůstat v platnosti. |
(45) |
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení agentury, která se zabývá drogovou problematikou, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale z důvodu rozsahu a účinků opatření jej lze lépe dosáhnout spíše na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Cíle a úkoly agentury
Článek 1
Zřízení agentury
1. Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro drogy (EUDA) (dále jen „agentura“).
2. Agentura nahrazuje Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (dále jen „centrum“) zřízené nařízením (ES) č. 1920/2006 a je jeho nástupkyní.
Článek 2
Právní postavení a sídlo
1. Agentura je subjektem Unie s právní subjektivitou.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura má sídlo v Lisabonu v Portugalsku.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1) |
„drogou“ jakákoli z následujících látek:
|
2) |
„novou psychoaktivní látkou“ nová psychoaktivní látka ve smyslu čl. 1 bodu 4 rámcového rozhodnutí 2004/757/SVV; |
3) |
„polyvalentním užíváním“ užívání jedné nebo více psychoaktivních látek nebo typů psychoaktivních látek, ať už nelegální, či legální, zejména léčivých přípravků, alkoholu a tabáku, současně s užíváním drog, nebo jejich užívání v krátkém sledu před užitím nebo po užití drog; |
4) |
„prekursorem drog“ látka, která je regulována a monitorována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 (12) a nařízením Rady (ES) č. 111/2005 (13); |
5) |
„zúčastněnou zemí“ členský stát nebo třetí země, která uzavřela s Unií dohodu v souladu s článkem 54 tohoto nařízení; |
6) |
„mezinárodní organizací“ organizace a jí podřízené subjekty podléhající mezinárodnímu právu veřejnému nebo jiný subjekt zřízený dohodou mezi dvěma nebo více zeměmi nebo na jejím základě; |
7) |
„úmluvami OSN o drogách“ Jednotná úmluva OSN o omamných látkách z roku 1961 ve znění protokolu z roku 1972, Úmluva OSN o psychotropních látkách z roku 1971 a Úmluva OSN proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropními látkami z roku 1988. |
8) |
„systémem OSN“ systém kontrolních mechanismů zřízený úmluvami OSN o drogách. |
Článek 4
Obecné úkoly agentury
1. Agentura:
a) |
poskytuje Unii a členským státům věcné, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace, včasné varování a posouzení rizik na úrovni Unie, pokud jde o drogy, užívání drog, poruchy a závislosti související s užíváním drog, prevenci, léčbu, péči, snižování rizik a škod, rehabilitaci, opětovné začleňování do společnosti, zotavení, trhy s drogami a nabídku drog, včetně jejich nezákonné výroby a obchodování s nimi, a o další relevantní otázky související s drogami a jejich důsledky, a |
b) |
doporučuje vhodná a konkrétní vědecky podložená opatření týkající se toho, jak účinně a včas řešit výzvy, pokud jde o drogy, užívání drog, poruchy a závislosti související s užíváním drog, prevenci, léčbu, péči, snižování rizik a škod, rehabilitaci, opětovné začleňování do společnosti, zotavení, trhy s drogami a nabídku drog, včetně jejich nezákonné výroby a obchodování s nimi, a o další relevantní otázky související s drogami. |
2. Při plnění svých úkolů agentura zajišťuje plné dodržování základních práv a pravidel pro ochranu údajů a uplatňuje k drogové problematice vědecky podložený, integrovaný, vyvážený a multidisciplinární přístup. Přístup agentury zohledňuje hledisko lidských práv, genderu a genderové rovnosti, věku, zdraví a rovnosti v oblasti zdraví a sociální hledisko.
Článek 5
Zvláštní úkoly
1. Za účelem plnění obecných úkolů stanovených v čl. 4 odst. 1 má agentura tyto zvláštní úkoly:
a) |
monitorovací úkoly, jež zahrnují:
|
b) |
úkoly v oblasti připravenosti, k nimž patří:
|
c) |
úkoly v oblasti rozvoje kompetencí, k nimž patří:
|
2. Agentura zřídí a koordinuje po konzultaci s příslušnými orgány a organizacemi v zúčastněných zemích a ve spolupráci s nimi evropskou informační síť o drogách a drogové závislosti uvedenou v článku 32 (dále jen „síť Reitox“).
3. Při plnění zvláštních úkolů stanovených v odstavci 1 jedná agentura transparentním, objektivním, nestranným a vědecky důsledným způsobem.
4. Agentura podporuje a zlepšuje koordinaci mezi vnitrostátními opatřeními a opatřeními Unie v oblastech své činnosti. Agentura usnadňuje výměnu informací mezi subjekty s rozhodovací pravomocí, výzkumnými pracovníky, odborníky a subjekty, jež se zabývají otázkami souvisejícími s drogami, ve vládních a nevládních organizacích.
5. Agentura podle potřeby podporuje Komisi, členské státy a další relevantní zúčastněné subjekty určené ve stávajících strategických dokumentech Unie souvisejících s drogami při provádění těchto strategických dokumentů.
6. Při plnění zvláštních úkolů stanovených v odstavci 1 může agentura podle potřeby:
a) |
organizovat setkání odborníků; |
b) |
zřizovat ad hoc pracovní skupiny a |
c) |
podle potřeby financovat projekty. |
Pokud agentura organizuje setkání, zřizuje pracovní skupiny nebo financuje projekty podle prvního pododstavce, informuje o tom síť Reitox.
7. Za účelem dosažení maximální účinnosti monitorování a posuzování drogové problematiky a reakce na ni agentura při plnění zvláštních úkolů stanovených v odstavci 1 aktivně spolupracuje s relevantními zúčastněnými subjekty včetně:
a) |
dalších relevantních institucí a jiných subjektů Unie, v mezích jejich pravomocí, zejména s Europolem, s Agenturou Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust), zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727 (14), s Agenturou Evropské unie pro základní práva, zřízenou nařízením Rady (ES) č. 168/2007 (15), s Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL), zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2219 (16), s Evropskou agenturou pro léčivé přípravky, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (17), s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 (18), a s Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound), zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/127 (19); |
b) |
jiných mezinárodních institucí, úřadů a agentur, zejména s Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC), Hospodářskou a sociální radou OSN a Mezinárodním úřadem pro kontrolu omamných látek (INCB), a |
c) |
vědecké obce a organizací občanské společnosti. |
8. Agentura v mezích svého mandátu vykonává z vlastního podnětu komunikační činnosti. Přidělení zdrojů na komunikační činnost nesmí být na úkor účinného plnění zvláštních úkolů stanovených v odstavci 1. Agentura provádí komunikační činnost v souladu s příslušnými plány pro komunikační strategii a šíření informací přijatými správní radou. Agentura může do přípravy těchto dokumentů zapojit relevantní zúčastněné subjekty včetně vědecké obce a organizací občanské společnosti.
KAPITOLA II
Monitorování
Článek 6
Shromažďování a šíření informací a údajů
1. Agentura:
a) |
shromažďuje relevantní informace a údaje, včetně informací a údajů, které byly sděleny vnitrostátními kontaktními místy, vzešly z výzkumu, jsou dostupné z otevřených zdrojů nebo pocházejí z unijních a nevládních zdrojů a od příslušných mezinárodních organizací a subjektů; |
b) |
shromažďuje informace a údaje potřebné pro monitorování polyvalentního užívání a jeho důsledků, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 1 písm. d); |
c) |
ve spolupráci s Europolem shromažďuje od vnitrostátních kontaktních míst dostupné informace a údaje o nových psychoaktivních látkách a tyto informace bez zbytečného prodlení sděluje vnitrostátním kontaktním místům, národním jednotkám Europolu a Komisi; |
d) |
shromažďuje a analyzuje informace a údaje o prekursorech drog a jejich odklonu a obchodování s nimi; |
e) |
provádí a zadává výzkumné a monitorovací studie, průzkumy, studie proveditelnosti a pilotní projekty nezbytné pro plnění svých úkolů; |
f) |
zajišťuje lepší srovnatelnost, objektivitu a spolehlivost informací a údajů na úrovni Unie tím, že ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy stanoví ukazatele a nezávazné společné standardy, s cílem zajistit větší jednotnost metod měření, které používají členské státy a Unie; agentura může doporučit dodržování těchto nezávazných společných standardů; |
g) |
úzce spolupracuje s relevantními institucemi a jinými subjekty Unie a s mezinárodními organizacemi a subjekty, zejména s UNODC a INCB, s cílem usnadnit oznamování a vyhnout se zbytečné zátěži pro členské státy. |
2. Agentura shromažďuje relevantní vnitrostátní údaje prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst. Před sběrem údajů s vnitrostátními kontaktními místy projedná soubor pravidel pro vnitrostátní zprávy a dohodne se na něm. Pro vnitrostátní údaje může agentura využívat i jiné zdroje informací. V takovém případě o tom náležitě informuje dotčené vnitrostátní kontaktní místo. Shromážděné údaje jsou pokud možno rozčleněny podle pohlaví a pokud možno podle genderu. Tyto údaje zohlední genderově specifické aspekty politiky v oblasti drog.
3. Agentura vypracuje v rámci svého mandátu metody a přístupy ke shromažďování údajů, mimo jiné prostřednictvím projektů s externími partnery.
4. Agentura vyvine nezbytná digitální řešení pro účely shromažďování, ověřování, analyzování, vykazování, spravování a vyměňování informací a údajů, a to i automatizovaným způsobem.
5. Agentura šíří informace a údaje:
a) |
zpřístupňováním informací, které vytváří, Unii, členským státům a dalším zúčastněným stranám, a to i pokud jde o nový vývoj a měnící se trendy; |
b) |
zajišťováním rozsáhlého šíření svých analýz, závěrů a zpráv, mimo jiné ve vědecké obci, organizacích občanské společnosti a dotčených komunitách, a to i mezi osobami, které užívají drogy, s výjimkou utajovaných informací a citlivých neutajovaných informací v souladu s článkem 49; |
c) |
zveřejňováním pravidelných zpráv o stavu drogové problematiky a o nových trendech na základě shromážděných údajů; |
d) |
vytvářením a zpřístupňováním otevřených vědeckých informačních zdrojů; |
e) |
poskytováním informací o standardech kvality, vědecky podložených osvědčených postupech, inovativních přístupech a v praxi uplatnitelných výsledcích výzkumu v členských státech a usnadněním výměny informací a uplatňování těchto standardů a postupů. |
6. Je-li to relevantní, může agentura šířit informace a údaje, které byly rozčleněny, zejména podle jednotlivých členských států, pohlaví, genderu, věku, zdravotního postižení a socioekonomického postavení, a to v souladu s příslušným právem Unie, především v oblasti ochrany údajů.
7. Při šíření informací a údajů podle odstavce 5 agentura uvede odkazy na jejich zdroje.
8. Agentura nešíří ani nepředává žádné informace a údaje, z nichž je možné identifikovat fyzické osoby nebo malé skupiny fyzických osob.
Článek 7
Monitorování drogové problematiky a sdílení osvědčených postupů
1. Agentura monitoruje:
a) |
drogovou problematiku v Unii uceleným způsobem prostřednictvím epidemiologických a jiných ukazatelů, přičemž se zabývá jejími zdravotními, lidskoprávními a sociálními aspekty a jejími aspekty bezpečnosti a ochrany, včetně provádění příslušných strategických dokumentů Unie v oblasti drog; |
b) |
vědecky podložené osvědčené postupy a inovativní přístupy, pokud jde o reakce v oblasti zdraví nebo lidských práv, v sociální oblasti nebo v oblasti bezpečnosti nebo ochrany; |
c) |
užívání drog, poruchy související s užíváním drog, drogové závislosti a související zdravotní rizika, škody související s drogami, rizikové chování související s užíváním drog a nové trendy v těchto oblastech; |
d) |
polyvalentní užívání a jeho důsledky, zejména zvýšené riziko zdravotních a sociálních problémů, sociální determinanty užívání drog, poruchy a závislosti související s užíváním drog, a důsledky pro politiky a reakce; |
e) |
užívání drog, polyvalentní užívání a jeho důsledky z věkového a genderového hlediska, zejména z hlediska dopadu na genderově podmíněné násilí; |
f) |
nové trendy v drogové problematice v Unii i na mezinárodní úrovni, pokud mají dopad na Unii; monitorování podle tohoto bodu zahrnuje monitorování nabídky drog, včetně jejich nezákonné výroby a obchodování s nimi, a další související trestné činnosti a využívání nových technologií, aniž jsou dotčeny mandáty dalších institucí a jiných subjektů Unie; |
g) |
ve spolupráci s Europolem a s podporou vnitrostátních kontaktních míst a národních jednotek Europolu všechny nové psychoaktivní látky ohlášené členskými státy; |
h) |
prekursory drog, jejich odklon a obchodování s nimi; |
i) |
provádění unijní a vnitrostátní politiky v oblasti drog, a to i s ohledem na podporu jejich rozvoje a nezávislého hodnocení těchto politik. |
2. Na základě svých monitorovacích činností podle odstavce 1 agentura určuje, podporuje a ve vhodných případech spoluvyvíjí vědecky podložené osvědčené postupy a inovativní přístupy. Agentura sdílí tyto osvědčené postupy a přístupy s členskými státy a usnadňuje jejich výměnu mezi nimi.
3. Agentura vyvíjí nástroje a prostředky, které pomohou členským státům ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy monitorovat a hodnotit své vnitrostátní politiky a Komisi monitorovat a hodnotit politiky Unie.
4. Agentura vypracovává pravidelné prognózy s přihlédnutím k dostupným informacím. Na tomto základě vypracuje příslušné scénáře pro rozvoj budoucí politiky v oblasti drog.
KAPITOLA III
Připravenost
Článek 8
Výměna informací o nových psychoaktivních látkách a systém včasného varování před nimi
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní kontaktní místo a jeho národní jednotka Europolu poskytovaly včas a bez zbytečného prodlení agentuře a Europolu, s ohledem na jejich mandáty, dostupné informace o nových psychoaktivních látkách. Tyto informace se týkají odhalování a zjišťování, používání a vzorců užívání, výroby, extrakce, distribuce a způsobů distribuce těchto látek, obchodování s nimi a jejich komerčního, lékařského a vědeckého využití a potenciálních a zjištěných rizik, která tyto látky představují.
2. Agentura ve spolupráci s Europolem shromažďuje, třídí, analyzuje a posuzuje informace o nových psychoaktivních látkách. Tyto informace včas sdělí vnitrostátním kontaktním místům, národním jednotkám Europolu a Komisi s cílem poskytnout jim veškeré informace potřebné pro účely včasného varování.
Na základě informací shromážděných podle prvního pododstavce agentura vypracovává úvodní zprávy nebo kombinované úvodní zprávy podle článku 9.
Článek 9
Úvodní zpráva
1. Pokud se agentura, Komise nebo většina členských států domnívají, že jim sdělené informace o nové psychoaktivní látce shromážděné v jednom nebo několika členských státech vyvolávají obavy, že tato nová psychoaktivní látka může představovat zdravotní nebo společenské riziko na úrovni Unie, vypracuje o ní agentura úvodní zprávu.
Pro účely prvního pododstavce informují členské státy Komisi a jiné členské státy o tom, že si přejí, aby byla úvodní zpráva vypracována. Pokud tak učiní většina členských států, vydá Komise agentuře odpovídající pokyny a informuje o tom členské státy.
2. Úvodní zpráva uvedená v odstavci 1 obsahuje:
a) |
předběžné uvedení povahy, počtu a rozsahu případů, jež svědčí o zdravotních a společenských problémech, které mohou s novou psychoaktivní látkou potenciálně souviset, a vzorce užívání této nové psychoaktivní látky; |
b) |
předběžné uvedení chemického a fyzikálního popisu nové psychoaktivní látky a postupů a prekursorů používaných pro její výrobu nebo extrakci; |
c) |
předběžné uvedení farmakologického a toxikologického popisu nové psychoaktivní látky; |
d) |
předběžné uvedení informací o zapojení zločineckých skupin do výroby nebo distribuce nové psychoaktivní látky; |
e) |
informace o používání nové psychoaktivní látky v humánním a ve veterinárním lékařství, mimo jiné jako účinné látky v humánním nebo veterinárním léčivém přípravku; |
f) |
informace o komerčním a průmyslovém využití nové psychoaktivní látky, o míře tohoto využití a o jejím využití pro účely vědeckého výzkumu a vývoje; |
g) |
informace o tom, zda se na novou psychoaktivní látku vztahují v kterémkoli členském státě nějaká omezující opatření; |
h) |
informace o tom, zda nová psychoaktivní látka v současnosti je nebo byla posouzena v rámci systému OSN; |
i) |
další relevantní informace, pokud jsou dostupné. |
3. Pro účely úvodní zprávy uvedené v odstavci 1 použije agentura informace, které má k dispozici.
4. Pokud to agentura považuje za nezbytné, požádá vnitrostátní kontaktní místa o poskytnutí dalších informací o nové psychoaktivní látce. Vnitrostátní kontaktní místa je poskytnou do dvou týdnů od obdržení takové žádosti.
5. Po zahájení vypracovávání úvodní zprávy podle odstavce 1 agentura bez zbytečného prodlení požádá Evropskou agenturu pro léčivé přípravky, aby poskytla informace o tom, zda je nová psychoaktivní látka na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni účinnou látkou v:
a) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, který byl registrován v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (20), nařízením (ES) č. 726/2004 nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (21); |
b) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, který je předmětem žádosti o registraci; |
c) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, jehož registrace byla příslušným orgánem pozastavena; |
d) |
neregistrovaném humánním léčivém přípravku uvedeném v čl. 5 odst. 1 a 2 směrnice 2001/83/ES nebo veterinárním léčivém přípravku připraveném pro daný případ podle čl. 112 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2019/6; |
e) |
hodnoceném léčivém přípravku ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/20/ES (22). |
Týkají-li se informace poskytnuté podle prvního pododstavce registrací udělených členskými státy, poskytnou dotyčné členské státy Evropské agentuře pro léčivé přípravky tyto informace na její žádost.
6. Po zahájení vypracovávání úvodní zprávy podle odstavce 1 agentura bez zbytečného prodlení požádá Europol o poskytnutí informací o zapojení zločineckých skupin do výroby, distribuce, způsobů distribuce a obchodování s novou psychoaktivní látkou i do jakéhokoli užívání této nové psychoaktivní látky.
7. Po zahájení vypracovávání úvodní zprávy podle odstavce 1 agentura bez zbytečného prodlení požádá Evropskou agenturu pro chemické látky, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (23), Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a Evropský úřad pro bezpečnost potravin, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (24), o poskytnutí informací a údajů o nové psychoaktivní látce, které mají k dispozici.
8. Podrobnosti spolupráce mezi agenturou a agenturami Unie uvedené v odstavcích 5, 6 a 7 tohoto článku se stanoví pracovními ujednáními. Tato pracovní ujednání se uzavírají v souladu s čl. 53 odst. 2.
9. Agentura dodržuje podmínky pro použití informací, které jí jsou sdělovány, včetně podmínek přístupu k dokumentům a bezpečnosti informací, údajů a ochrany důvěrných údajů, včetně citlivých údajů a důvěrných obchodních informací třetích stran.
10. Agentura předloží úvodní zprávu uvedenou v odstavci 1 Komisi a členským státům do pěti týdnů od podání žádostí o informace uvedených v odstavcích 5, 6 a 7.
11. Pokud agentura shromažďuje informace o několika nových psychoaktivních látkách, které považuje za látky s podobnou chemickou strukturou, předloží Komisi a členským státům do šesti týdnů od podání žádostí o informace uvedených v odstavcích 5, 6 a 7 individuální úvodní zprávu podle odstavce 1 pro každou z těchto nových psychoaktivních látek, nebo kombinovanou úvodní zprávu zabývající se několika novými psychoaktivními látkami za předpokladu, že vlastnosti každé nové psychoaktivní látky jsou jasně určeny.
Článek 10
Posuzování rizik a zpráva o posouzení rizik
1. Do dvou týdnů od obdržení úvodní zprávy podle čl. 9 odst. 10 může Komise agenturu požádat, aby posoudila potenciální rizika, která nová psychoaktivní látka představuje, a aby vypracovala zprávu o posouzení rizik, pokud se lze na základě úvodní zprávy domnívat, že tato nová psychoaktivní látka může představovat závažná rizika pro veřejné zdraví a případně závažná společenská rizika. Posouzení rizik provádí vědecký výbor.
2. Do dvou týdnů od obdržení individuálních úvodních zpráv nebo kombinované úvodní zprávy podle čl. 9 odst. 11 může Komise agenturu požádat, aby posoudila potenciální rizika, která představuje několik nových psychoaktivních látek s podobnou chemickou strukturou, a aby vypracovala zprávu o kombinovaném posouzení rizik, pokud se lze na základě kombinované úvodní zprávy domnívat, že tyto nové psychoaktivní látky mohou představovat závažná rizika pro veřejné zdraví a případně závažná společenská rizika. Kombinované posouzení rizik provádí vědecký výbor.
3. Zpráva o posouzení rizik nebo zpráva o kombinovaném posouzení rizik obsahuje:
a) |
dostupné informace o chemických a fyzikálních vlastnostech nové psychoaktivní látky nebo látek a o postupech a prekursorech používaných pro jejich výrobu nebo extrakci; |
b) |
dostupné informace o farmakologických a toxikologických vlastnostech nové psychoaktivní látky nebo látek; |
c) |
analýzu zdravotních rizik spojených s novou psychoaktivní látkou nebo látkami, zejména pokud jde o jejich akutní a chronickou toxicitu, náchylnost ke zneužití a potenciál vytvářet závislost a o jejich fyzické a psychické účinky a dopad na chování; |
d) |
analýzu společenských rizik spojených s novou psychoaktivní látkou nebo látkami, zejména pokud jde o jejich dopad na fungování ve společnosti, veřejný pořádek a trestnou činnost, a o zapojení zločineckých skupin do výroby, distribuce a způsobů distribuce nové psychoaktivní látky nebo látek a do obchodování s ní nebo s nimi; |
e) |
dostupné informace o míře a vzorcích užívání nové psychoaktivní látky nebo látek, o jejich dostupnosti a o jejich potenciálu k šíření v Unii; |
f) |
dostupné informace o komerčním a průmyslovém využití nové psychoaktivní látky nebo látek, o míře tohoto využití a o jejich využití pro účely vědeckého výzkumu a vývoje; |
g) |
další relevantní informace, pokud jsou dostupné. |
4. Vědecký výbor posoudí rizika, která nová psychoaktivní látka nebo skupina nových psychoaktivních látek představují. Pro každé takové posouzení rizik mají Komise, agentura, Europol a Evropská agentura pro léčivé přípravky právo jmenovat po dvou pozorovatelích.
5. Vědecký výbor posuzuje rizika podle odstavce 4 na základě dostupných informací a na základě jakýchkoli jiných relevantních vědeckých důkazů. Vědecký výbor vezme v úvahu všechna stanoviska svých členů. Posuzování rizik, včetně určování budoucích informačních potřeb a relevantních studií, organizuje agentura.
6. Agentura předloží Komisi a členským státům zprávu o posouzení rizik nebo zprávu o kombinovaném posouzení rizik do šesti týdnů od obdržení žádosti Komise o vypracování zprávy o posouzení rizik podle odstavce 1 nebo kombinované zprávy o posouzení rizik podle odstavce 2.
7. Po obdržení řádně odůvodněné žádosti agentury může Komise prodloužit lhůtu pro posouzení rizik nebo kombinované posouzení rizik podle odstavce 6, aby mohl proběhnout další výzkum a shromažďování údajů. V této žádosti se uvedou informace o době potřebné k posouzení rizik nebo kombinovanému posouzení rizik.
8. Agentura rovněž poskytuje včasná rychlá posouzení rizik v souladu s článkem 20 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371 (25) v případě hrozby uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, pokud hrozba spadá do jejího mandátu.
Článek 11
Vyloučení z posouzení rizik
1. Posouzení rizik se neprovádí, je-li nová psychoaktivní látka v pokročilé fázi posouzení v systému OSN, tedy jakmile Odborný výbor pro drogovou závislost Světové zdravotnické organizace zveřejní svůj posudek společně s písemným doporučením, ledaže jsou dostupné dostatečné údaje a informace, z nichž vyplývá, že zprávu o posouzení rizik na úrovni Unie je třeba vypracovat, což musí být odůvodněno v úvodní zprávě pro tuto látku.
2. Posouzení rizik se neprovádí, pokud bylo na základě posouzení v systému OSN rozhodnuto nezařadit novou psychoaktivní látku zařazena na seznam, ledaže jsou dostupné dostatečné údaje a informace, z nichž vyplývá, že zprávu o posouzení rizik na úrovni Unie je třeba vypracovat, což musí být odůvodněno v úvodní zprávě pro tuto látku.
3. Rizika se neposuzují v případě, že nová psychoaktivní látka je účinnou látkou v:
a) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, který získal registraci v souladu se směrnicí 2001/83/ES, nařízením (ES) č. 726/2004 nebo nařízením (EU) 2019/6; |
b) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, který je předmětem žádosti o registraci; |
c) |
humánním nebo veterinárním léčivém přípravku, jehož registrace byla příslušným orgánem pozastavena; |
d) |
hodnoceném léčivém přípravku ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 2001/20/ES. |
Článek 12
Posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost a připravenost
1. Agentura vytvoří kapacitu pro strategické vědecky podložené posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost, aby byla schopna v rané fázi předpovědět nový vývoj drogové problematiky, který by mohl mít negativní dopad na zdraví, sociální záležitosti, bezpečnost nebo ochranu v Unii, a tím pomohla relevantním zúčastněným subjektům zvýšit svou připravenost účinně a včas reagovat na nové hrozby.
2. Agentura může z vlastního podnětu zahájit posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost na základě interního vyhodnocení signálů vyplývajících z rutinního monitorování, výzkumu nebo jiných vhodných informačních zdrojů. Agentura může rovněž zahájit posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost na žádost Komise nebo členského státu, jsou-li splněna kritéria stanovená v odstavci 1.
3. Posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost spočívá v rychlém vyhodnocení stávajících informací a v případě potřeby ve shromáždění nových informací prostřednictvím informačních sítí agentury. Agentura vypracuje vhodné způsoby rychlého vědeckého posouzení.
4. Pokud po posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost agentura vypracuje zprávu o posouzení těchto hrozeb, popíše v ní zjištěnou hrozbu, aktuální situaci na základě dostupných důkazů a možné výsledky v případě nepřijetí opatření. Zpráva o posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost stanoví možnosti připravenosti a reakce, které mohou být přijaty s cílem zmírnit zjištěnou hrozbu a reagovat na ni, pokud možno včetně vědecky podložených intervencí ke snížení poptávky, snižování rizik a škod a zotavení. Zpráva o posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost může rovněž obsahovat případná následná opatření. Agentura zašle tuto zprávu Komisi a v relevantních případech členským státům.
5. Při provádění posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost agentura úzce spolupracuje s členskými státy, dalšími institucemi a jinými subjekty Unie a mezinárodními organizacemi tím, že je případně do tohoto posuzování zapojí. Pokud je možná hrozba již předmětem analýzy v rámci jiného mechanismu Unie, agentura posouzení hrozby pro zdraví a bezpečnost neprovede.
6. Agentura se souhlasem Komise provádí posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost souvisejících s drogami, které se objevují mimo Unii a které mohou mít dopad na veřejné zdraví, sociální záležitosti, bezpečnost nebo ochranu v rámci Unie.
7. Agentura monitoruje vývoj situace a v případě potřeby posouzení hrozeb pro zdraví a bezpečnost odpovídajícím způsobem aktualizuje.
Článek 13
Evropský drogový výstražný systém
1. Agentura zřídí a spravuje rychlý evropský drogový výstražný systém, který doplňuje relevantní vnitrostátní systémy výstrahy, aniž by se jich dotýkal. Evropský drogový výstražný systém doplňuje systém včasného varování uvedený v článku 8.
2. Vnitrostátní kontaktní místa ve spolupráci s relevantními vnitrostátními příslušnými orgány neprodleně oznámí agentuře veškeré informace týkající se výskytu závažného přímého nebo nepřímého rizika pro zdraví, sociální aspekty, bezpečnost nebo ochranu souvisejícího s drogami a veškeré informace, které mohou být užitečné pro koordinovanou reakci, kdykoli se je dozvědí, například:
a) |
druh a původ rizika; |
b) |
datum a místo události, která představuje riziko; |
c) |
prostředky expozice, přenosu nebo šíření; |
d) |
analytické a toxikologické údaje; |
e) |
metody identifikace; |
f) |
rizika pro zdraví; |
g) |
rizika v sociální oblasti a v oblasti bezpečnosti a ochrany; |
h) |
zdravotní opatření, která byla na vnitrostátní úrovni provedena nebo jejichž přijetí se plánuje; |
i) |
opatření jiná než zdravotní; |
j) |
jakékoli další informace relevantní pro dané závažné riziko pro zdraví. |
3. Agentura zanalyzuje a posoudí dostupné informace a údaje o možných závažných rizicích pro zdraví a doplní je o veškeré vědecké a odborné informace, které má k dispozici ze systému včasného varování uvedeného v článku 8 a z jiných posouzení hrozeb provedených v souladu s článkem 12, od dalších institucí a jiných subjektů Unie a od mezinárodních organizací, zejména Světové zdravotnické organizace. Agentura zohlední informace z otevřeného zdroje a dostupné informace získané prostřednictvím svých nástrojů pro shromažďování údajů a od relevantních zúčastněných subjektů, včetně vědecké obce a organizací občanské společnosti.
4. Na základě informací a údajů obdržených podle odstavce 3 poskytne agentura příslušným vnitrostátním orgánům, včetně vnitrostátních kontaktních míst, cílená sdělení o rychlé výstraze před riziky. Agentura může v těchto sděleních o rizicích navrhnout možnosti reakce. Členské státy mohou tyto možnosti zvážit v rámci svého plánování připravenosti a vnitrostátních činností v oblasti reakce.
5. Vnitrostátní kontaktní místa ve spolupráci s relevantními vnitrostátními příslušnými vnitrostátními orgány informují agenturu o dodatečných informacích, které mají k dispozici, aby jí umožnily dále analyzovat a posuzovat rizika uvedená v odstavci 2, a o provedených krocích nebo opatřeních přijatých po obdržení sdělení o rychlé výstraze před riziky podle odstavce 4.
6. Agentura úzce spolupracuje s Komisí a členskými státy, aby podpořila nezbytnou soudržnost v procesu sdílení informací o rizicích.
7. Agentura může zpřístupnit účast v evropském drogovém výstražném systému třetím zemím nebo mezinárodním organizacím. Tato účast musí být založena na vzájemnosti a zahrnovat opatření týkající se důvěrnosti, která jsou rovnocenná opatřením uplatňovaným v agentuře.
8. Agentura v úzké spolupráci s relevantními vnitrostátními příslušnými orgány, zejména s vnitrostátními kontaktními místy, vyvine v případě potřeby výstražný systém s cílem zpřístupnit informace o konkrétním riziku ve vhodných případech osobám, které užívají či potenciálně užívají konkrétní drogu.
9. Kdykoli je to nutné, agentura své drogové výstrahy aktualizuje.
Článek 14
Prekursory drog
1. Agentura je Komisi nápomocna při monitorování vývoje v souvislosti s odklonem prekursorů drog a obchodováním s nimi a při posuzování potřeby doplnit, zrušit nebo změnit kategorii uvedených a neuvedených látek v souvislosti s nařízením (ES) č. 273/2004 a (ES) č. 111/2005, včetně určení a posouzení jejich dovolených a nedovolených užití.
2. Agentura z vlastního podnětu nebo na žádost Komise vypracuje zprávu o posouzení hrozeb týkající se prekursorů drog.
Článek 15
Síť forenzních a toxikologických laboratoří
1. Agentura zřídí síť forenzních a toxikologických laboratoří, které se zabývají forenzním a toxikologickým zkoumáním drog a škod souvisejících s drogami (dále jen „síť“).
2. Síť působí především jako fórum pro:
a) |
generování údajů a výměnu informací o novém vývoji a trendech; |
b) |
organizování odborné přípravy za účelem zvýšení kompetence forenzních odborníků na drogy a toxikologii; |
c) |
podporu provádění systémů zajištění kvality; a |
d) |
podporu další harmonizace shromažďování údajů a analytických metod. |
Vnitrostátní kontaktní místa jsou o činnostech sítě pravidelně a nejméně jednou ročně informována. Mají přístup k informacím a údajům, jež síť generuje.
3. Každý členský stát má právo prostřednictvím svého zástupce ve správní radě jmenovat do sítě až tři laboratoře, které se specializují na forenzní analýzu, na toxikologii nebo na další relevantní oblasti související s drogami, jako své reprezentativní laboratoře. Pro konkrétní projekty může agentura vybrat další laboratoře nebo odborníky, kteří se zvláště zabývají forenzním a toxikologickým zkoumáním drog a škod souvisejících s drogami.
4. Společné výzkumné středisko Komise je členem sítě a Komisi v ní zastupuje.
5. Síť úzce spolupracuje se stávajícími sítěmi a organizacemi, které působí ve stejných oblastech jako ona, a zohledňuje jejich práci, aby se zabránilo překrývání činností. Síť Reitox je pravidelně a alespoň jednou ročně informována o činnosti sítě.
6. Agentura síti předsedá a svolává alespoň jedno zasedání ročně. Síť může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin, jimž mohou předsedat členové sítě.
7. Síť umožní agentuře přístup k forenzním a toxikologickým údajům generovaným nebo shromážděným laboratořemi, které ji tvoří, včetně analýz nových psychoaktivních látek, je-li to nezbytné.
8. Agentura ve vhodných případech a na základě jasných a transparentních pravidel a postupů určí a financuje konkrétní projekty na podporu činnosti sítě. Agentura stanoví tato pravidla a postupy před určením takových projektů.
9. Agentura vytvoří databázi pro ukládání, analýzu a zpřístupňování informací a údajů shromážděných nebo generovaných sítí v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto nařízení, včetně čl. 6 odst. 8 a článku 49.
KAPITOLA IV
Rozvoj kompetencí
Článek 16
Vědecky podložené intervence, osvědčené postupy a zvyšování povědomí
1. Agentura vypracovává a prosazuje vědecky podložené intervence a osvědčené postupy a zvyšuje povědomí o nežádoucích účincích drog, prevenci, léčbě, péči, snižování rizik a škod, rehabilitaci, opětovném začleňování do společnosti a zotavení. V relevantních případech zaujme agentura genderově specifický přístup a zohlední věkový aspekt. Vědecky podložené intervence, osvědčené postupy a zvyšování povědomí mohou být přizpůsobeny vnitrostátnímu kontextu a prováděny na vnitrostátní úrovni a v případě potřeby zaměřeny na konkrétní skupiny.
2. Vědecky podložené intervence, osvědčené postupy a zvyšování povědomí zmíněné v odstavci 1 musí být v souladu se standardy v oblasti lidských práv a politickými směry stanovenými v platných strategických dokumentech Unie v oblasti drog.
3. Agentura prosazuje provádění stávajících standardů kvality v oblasti drogové prevence a podle potřeby je aktualizuje. Agentura poskytuje nebo podporuje odbornou přípravu podle článku 19. Agentura rovněž v případě potřeby vypracovává standardy kvality pro snižování rizik a škod, léčbu, zotavení, péči a rehabilitaci.
4. Agentura může nabídnout podporu členským státům a s jejich předchozím souhlasem jim může v oblasti svého mandátu pomáhat při přípravě vnitrostátních intervencí.
Článek 17
Systém posuzování vnitrostátních opatření
1. Agentura posoudí na žádost vnitrostátního orgánu zúčastněné země vnitrostátní opatření v souladu se standardním operačním protokolem stanoveným v odstavci 3.
2. Agentura vnitrostátní opatření před jeho posouzením vyhodnotí a analyzuje, zda je v souladu s nejnovějším stavem vědeckého poznání a zda se prokázalo, že je užitečné pro dosažení svých deklarovaných cílů.
3. Agentura vypracuje postup posuzování. Stanoví ho transparentním způsobem ve standardním operačním protokolu. Správní rada schválí standardní operační protokol a veškeré jeho změny před tím, než jej agentura použije.
4. O posouzeních, která provedla podle tohoto článku, agentura pravidelně informuje správní radu.
Článek 18
Podpora členským státům
1. Na žádost členského státu může agentura podpořit nezávislé hodnocení jeho politik v oblasti drog a vypracování vědecky podložených politik v oblasti drog v souladu s platnými strategickými dokumenty Unie v oblasti drog.
2. Agentura může členským státům nabídnout podporu a s jejich předchozím souhlasem jim může pomáhat při provádění jejich vnitrostátních politik v oblasti drog, standardů kvality, osvědčených postupů a inovativních přístupů. Agentura usnadňuje výměnu informací mezi vnitrostátními orgány a odborníky, mimo jiné o relevantním právu a osvědčených postupech.
3. Při podpoře hodnocení politiky v oblasti drog jedná agentura nezávisle a řídí se svými vědeckými standardy a vědecky podloženým přístupem.
Článek 19
Odborná příprava
Agentura v rámci svého mandátu a v koordinaci s dalšími institucemi a jinými subjekty Unie:
a) |
poskytuje specializovanou odbornou přípravu a vzdělávací programy v oblastech zájmu a působnosti Unie; |
b) |
poskytuje nástroje a podpůrné systémy související s odbornou přípravou s cílem usnadnit výměnu poznatků v celé Unii; |
c) |
pomáhá členským státům při organizování iniciativ v oblasti odborné přípravy a budování kapacit. |
Článek 20
Mezinárodní spolupráce a technická pomoc
1. Agentura:
a) |
vytváří rámec mezinárodní spolupráce, který schvaluje správní rada po předchozím schválení Komisí a který je vodítkem pro činnosti agentury v oblasti mezinárodní spolupráce; |
b) |
aktivně spolupracuje s organizacemi a subjekty uvedenými v čl. 53 odst. 1; |
c) |
podporuje výměnu a šíření osvědčených postupů Unie a v praxi uplatnitelných výsledků výzkumu na mezinárodní úrovni; |
d) |
monitoruje vývoj mezinárodní drogové problematiky, která může představovat hrozbu pro Unii nebo pro ni mít důsledky, a to monitorováním a analýzou informací dostupných od mezinárodních subjektů a vnitrostátních orgánů, zjištění vyplývajících z výzkumu a dalších zdrojů relevantních informací; |
e) |
poskytuje údaje a analýzy o drogové situaci v Evropě na vhodných mezinárodních zasedáních a odborných fórech v úzké spolupráci s Komisí a podporuje Komisi a členské státy v mezinárodních dialozích o drogách; |
f) |
podporuje začlenění všech relevantních údajů o drogách, na něž se vztahuje toto nařízení a které byly shromážděny v členských státech nebo pocházejí z Unie, do mezinárodních programů monitorování a kontroly drog, zejména těch, které zřídila OSN a její specializované agentury, aniž tím jsou dotčeny povinnosti členských států, které se týkají předávání informací podle úmluv OSN o drogách; |
g) |
podporuje členské státy při oznamování relevantních informací a poskytování požadovaných analýz systému OSN, včetně předkládání všech relevantních údajů týkajících se nové psychoaktivní látky UNODC a Světové zdravotnické organizaci; |
h) |
podporuje třetí, zejména kandidátské země při tvorbě jejich politik v oblasti drog v souladu se zásadami stanovenými v platných strategických dokumentech Unie v oblasti drog, mimo jiné poskytováním podpory při nezávislém hodnocení jejich politik, a motivuje je k tomu, aby podporovaly účast a zapojení občanské společnosti na tvorbě, provádění a hodnocení politik v oblasti drog. |
2. Rámec mezinárodní spolupráce uvedený v odst. 1 písm. a) usiluje o další posílení a podporu úsilí třetích zemí zaměřené na řešení drogových otázek vědecky podloženým, integrovaným, vyváženým a multidisciplinárním způsobem a v plném souladu se standardy v oblasti lidských práv. Tento rámec mezinárodní spolupráce zohledňuje relevantní politické dokumenty Unie a bere v úvahu vývoj drogové problematiky. Určuje prioritní země nebo regiony pro spolupráci a klíčové výsledky této spolupráce. Zohledňuje rovněž zkušenosti a činnosti prováděné členskými státy. Rámec mezinárodní spolupráce agentura pravidelně vyhodnocuje a přezkoumává.
3. Na žádost Komise a po schválení správní radou agentura předává v souladu s rámcem mezinárodní spolupráce uvedeným v odst. 1 písm. a) třetím, zejména kandidátským zemím své odborné znalosti a poskytuje jim technickou pomoc.
Technická pomoc se zaměřuje zejména na zřizování nebo konsolidaci vnitrostátních kontaktních míst, vnitrostátních systémů shromažďování údajů a vnitrostátních systémů včasného varování a na prosazování osvědčených postupů v oblastech prevence, léčby, péče, snižování rizika a škod, rehabilitace, opětovného začleňování do společnosti a zotavení a následně pomáhá vytvářet a posilovat strukturální vazby se systémem včasného varování, který je uveden v článku 8, a sítí Reitox. Agentura může posoudit vnitrostátní subjekty třetí země, pokud o to tato třetí země požádá.
4. Agentura spolupracuje s mezinárodními organizacemi a se třetími zeměmi v souladu s články 53 a 54.
Článek 21
Výzkum a inovace
1. Agentura je Komisi a členským státům nápomocna při určování klíčových témat výzkumu, tvorby a provádění rámcových programů Unie pro výzkumné a inovační činnosti, které jsou relevantní pro splnění jejích obecných a konkrétních úkolů stanovených v článku 4 a 5. Ve svých činnostech souvisejících s výzkumem věnuje náležitou pozornost intersekcionalitě jakožto průřezové zásadě. Pokud je agentura nápomocna Komisi při určování klíčových témat výzkumu, tvorby a provádění některého rámcového programu Unie, nesmí z tohoto programu dostávat finanční prostředky.
2. Agentura aktivně monitoruje výzkumné a inovační činnosti a přispívá k nim za účelem splnění svých obecných a konkrétních úkolů stanovených v článcích 4 a 5, podporuje související činnosti členských států a provádí své výzkumné a inovační činnosti týkající se záležitostí, na něž se vztahuje toto nařízení, včetně vývoje, odborné přípravy, testování a validace algoritmů pro vývoj nástrojů. Výsledky tohoto výzkumu a inovační činnosti agentura předává Evropskému parlamentu, členským státům a Komisi v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v článku 49.
3. Agentura přispívá k činnostem prováděným v rámci cyklu výzkumu a inovací, jako jsou činnosti Evropského inovačního centra pro vnitřní bezpečnost a Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví, zřízeného rozhodnutím Komise ze dne 16. září 2021 (26), a účastní se jich.
4. Agentura může plánovat a provádět pilotní projekty týkající se záležitostí, na které se vztahuje toto nařízení.
5. Agentura přijme veškerá nezbytná opatření, aby zabránila střetům zájmů při provádění pilotních projektů uvedených v odstavci 4. Zveřejní všechny informace o svých výzkumných projektech, včetně demonstračních projektů. Tyto informace zahrnují zapojené spolupracující partnery a rozpočet projektů.
6. Agentura vytvoří databázi pro ukládání, analýzu a zpřístupňování výzkumných programů souvisejících s drogami.
KAPITOLA V
Organizace agentury
Článek 22
Správní a řídicí struktura
1. Správní a řídicí strukturu agentury tvoří:
a) |
správní rada, která plní funkce stanovené v článku 24; |
b) |
výkonná rada, která plní funkce stanovené v článku 28; |
c) |
výkonný ředitel, který plní povinnosti stanovené v článku 30; |
d) |
vědecký výbor, který plní funkce stanovené v článku 31; |
e) |
síť Reitox. |
2. Členové správní a řídící struktury agentury nesmějí mít žádné finanční ani jiné zájmy, které by mohly ovlivnit jejich nestrannost. Jednají ve veřejném zájmu a vykonávají své činnosti nezávisle, nestranně a transparentně. Podávají každoročně prohlášení o svých zájmech, které může být na požádání zpřístupněno.
Článek 23
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z:
a) |
jednoho zástupce z každého členského státu, s hlasovacím právem; |
b) |
dvou zástupců Komise, s hlasovacím právem. |
2. Do správní rady rovněž patří:
a) |
dva nezávislí odborníci jmenovaní Evropským parlamentem, kteří jsou mimořádně znalí oblasti drog a kteří mají hlasovací právo; |
b) |
jeden zástupce z každé třetí země, která uzavřela s Unií dohodu v souladu s článkem 54, bez hlasovacího práva. |
3. Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti a může se účastnit zasedání správní rady.
4. Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě svých znalostí v oblastech stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) s přihlédnutím k relevantním řídicím, administrativním a rozpočtovým dovednostem. V zájmu zajištění kontinuity práce správní rady se všechny strany v ní zastoupené vynasnaží omezit obměnu svých zástupců. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen ve správní radě.
5. Správní rada může přizvat jako pozorovatele zástupce z mezinárodních organizací, se kterými agentura spolupracuje v souladu s článkem 53.
6. Funkční období členů a jejich náhradníků trvá čtyři roky. Toto funkční období může být prodlouženo.
Článek 24
Funkce správní rady
1. Správní rada:
a) |
určuje celkové zaměření činností agentury; |
b) |
přijímá návrh jednotného programového dokumentu podle článku 36 před jeho předložením Komisi za účelem vyjádření stanoviska; |
c) |
po obdržení stanoviska ze strany Komise přijímá jednotný programový dokument agentury dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem; |
d) |
dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem přijímá roční rozpočet agentury a vykonává další funkce ve vztahu k rozpočtu agentury v souladu s kapitolou VI; |
e) |
dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem posuzuje a přijímá souhrnnou výroční zprávu o činnosti agentury a do 1. července každého roku zasílá tuto zprávu i její posouzení Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru, přičemž zajistí, aby byla tato zpráva zveřejněna; |
f) |
přijímá finanční pravidla platná pro agenturu v souladu s článkem 42; |
g) |
přijímá strategii boje proti podvodům přiměřenou riziku podvodů s ohledem na náklady a přínosy opatření, jež mají být provedena; |
h) |
přijímá strategii pro dosažení úspor z důvodu zvýšení efektivity a součinnosti s dalšími institucemi a jinými subjekty Unie; |
i) |
přijímá pravidla pro předcházení střetům zájmů a řešení těchto střetů u svých členů, členů výkonné rady, členů vědeckého výboru, členů sítě Reitox, vyslaných národních odborníků a dalších pracovníků, kteří nejsou zaměstnanci agentury, jak je uvedeno v článku 44, a každoročně zveřejňuje na svých internetových stránkách prohlášení o zájmech členů správní rady; |
j) |
schvaluje standardní operační protokol uvedený v čl. 17 odst. 3; |
k) |
schvaluje rámec mezinárodní spolupráce uvedený v čl. 20 odst. 1 písm. a) a programy technické pomoci uvedené v čl. 20 odst. 3; |
l) |
schvaluje úroveň spolufinancování podle čl. 33 odst. 5; |
m) |
na základě analýzy potřeb přijímá a pravidelně aktualizuje plány pro komunikační strategie a šíření informací uvedené v čl. 5 odst. 8; |
n) |
přijímá a zveřejňuje svůj jednací řád, včetně pravidel pro předcházení střetům zájmů a jejich řešení; |
o) |
v souladu s odstavcem 2 tohoto článku vykonává ve vztahu k zaměstnancům agentury pravomoci, které služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“) svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy, stanovené v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (27) (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“); |
p) |
po dohodě s Komisí přijímá prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu; |
q) |
jmenuje výkonného ředitele a případně rozhoduje o prodloužení funkčního období nebo o odvolání z funkce v souladu s článkem 29; |
r) |
podle služebního řádu a pracovního řádu jmenuje účetního, který je při výkonu svých povinností nezávislý; |
s) |
jmenuje členy vědeckého výboru; |
t) |
schvaluje seznam odborníků pro účely rozšíření vědeckého výboru v souladu s čl. 31 odst. 6; |
u) |
přijímá rozhodnutí na základě posouzení vnitrostátních kontaktních míst v souladu s článkem 35; |
v) |
stanoví způsob výpočtu poplatků a způsob placení poplatků v souladu s článkem 38; |
w) |
přijímá vhodná opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající ze zpráv o interním nebo externím auditu a hodnocení a z vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), zřízeného rozhodnutím Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (28), a Úřadu evropského veřejného žalobce, zřízeného nařízením Rady (EU) 2017/1939 (29), jak je uvedeno v článku 48 tohoto nařízení; |
x) |
přijímá veškerá rozhodnutí o zřízení a případně o změně vnitřních struktur agentury s ohledem na potřeby jejích činností a na řádné rozpočtové řízení; |
y) |
přijímá pracovní ujednání v souladu s článkem 53. |
2. Správní rada přijme v souladu s článkem 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn přenést tyto pravomoci na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby a vykonávat je sama, anebo je přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance, než je výkonný ředitel
Článek 25
Předseda správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu s hlasovacím právem. Předseda a místopředseda jsou voleni dvoutřetinovou většinou hlasů členů správní rady, kteří mají hlasovací právo.
2. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, nahradí ho bez dalšího místopředseda.
3. Funkční období předsedy a místopředsedy trvá čtyři roky. Jejich funkční období může být jednou prodlouženo. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího i jejich funkce předsedy či místopředsedy.
4. Podrobný postup volby předsedy a místopředsedy se stanoví v jednacím řádu správní rady.
Článek 26
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady svolává předseda.
2. Výkonný ředitel se účastní jednání správní rady.
3. Řádná zasedání správní rady se konají alespoň jedenkrát za rok. Správní rada se schází rovněž z podnětu předsedy, na žádost Komise nebo na žádost alespoň jedné třetiny svých členů.
4. Správní rada může k účasti na zasedání přizvat jako pozorovatele jakoukoli osobu, jejíž názor může být relevantní, včetně zástupců organizací občanské společnosti.
5. Členům správní rady mohou být na zasedáních v souladu s jejím jednacím řádem nápomocni poradci nebo odborníci.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 27
Pravidla hlasování ve správní radě
1. Aniž jsou dotčeny čl. 24 odst. 1 písm. c) a d), čl. 25 odst. 1, čl. 29 odst. 8, čl. 35 odst. 6 a čl. 53 odst. 2, přijímá správní rada rozhodnutí většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
2. Každý člen s hlasovacím právem má jeden hlas. V případě nepřítomnosti člena s hlasovacím právem je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
3. Předseda a místopředseda se hlasování účastní.
4. Výkonný ředitel se hlasování neúčastní.
5. Jednací řád správní rady stanoví podrobnější pravidla hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen zastupovat jiného člena.
Článek 28
Výkonná rada
1. Výkonná rada:
a) |
rozhoduje o záležitostech stanovených finančními pravidly přijatými podle článku 42, které nejsou tímto nařízením svěřeny výhradně správní radě; |
b) |
zajišťuje vhodná následná opatření na základě zjištění a doporučení vyplývajících z interních nebo externích auditních zpráv a hodnocení a z vyšetřování OLAFu a Úřadu evropského veřejného žalobce, jak je uvedeno v článku 48; |
c) |
aniž jsou dotčeny povinnosti výkonného ředitele stanovené v článku 30, monitoruje provádění rozhodnutí správní rady a dohlíží na ně s cílem posílit dozor nad správním a rozpočtovým řízením. |
2. Je-li to z naléhavých důvodů nezbytné, může výkonná rada přijmout některá prozatímní rozhodnutí namísto správní rady, zejména ve věcech správního řízení, včetně pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování, a rozpočtových záležitostí. Podmínky pro přijímání takových prozatímních rozhodnutí se stanoví v jednacím řádu správní rady.
3. Výkonná rada se skládá z předsedy a místopředsedy správní rady, dvou dalších členů jmenovaných správní radou z řad jejích členů s hlasovacím právem a obou zástupců Komise ve správní radě.
Předseda správní rady je zároveň předsedou výkonné rady.
Výkonný ředitel se účastní zasedání výkonné rady jako pozorovatel. Výkonná rada může přizvat k účasti na svých zasedáních další pozorovatele.
4. Funkční období členů výkonné rady je čtyři roky. Může být jednou prodlouženo. Skončí-li však jejich členství ve správní radě kdykoli v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího i jejich členství ve výkonné radě.
5. Řádná zasedání výkonné rady se konají alespoň dvakrát ročně. Dále se výkonná rada schází z podnětu předsedy nebo na žádost svých členů.
6. Výkonná rada přijímá rozhodnutí dosažením konsensu mezi svými členy. Není-li výkonná rada schopna přijmout rozhodnutí na základě konsensu, postoupí záležitost správní radě.
7. Správní rada stanoví jednací řád výkonné rady.
Článek 29
Výkonný ředitel
1. Výkonný ředitel je zaměstnán jako dočasný zaměstnanec agentury podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu.
2. Správní rada jmenuje výkonného ředitele ze seznamu nejméně tří kandidátů navržených Komisí na základě otevřeného a transparentního výběrového řízení. Výběrové řízení zahrnuje zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných vhodných médiích. Komise konzultuje návrh výzvy k vyjádření zájmu se správní radou. Komise může do výběrového řízení zapojit jako pozorovatele zástupce správní rady.
Před jmenováním správní radou na místo výkonného ředitele mohou být uchazeči z užšího výběru navržení Komisí neprodleně vyzváni, aby učinili prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděli na otázky jejich členů. Po vyslechnutí prohlášení a odpovědí může Evropský parlament přijmout stanovisko, v němž vyjádří své názory, a předložit jej správní radě.
3. Smlouvu s výkonným ředitelem uzavírá jménem agentury předseda správní rady.
4. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Před koncem tohoto období provede Komise posouzení, které přihlédne k hodnocení výsledků výkonného ředitele, včetně předchozího vyjádření správní rady, a budoucím úkolům a výzvám agentury.
5. Správní rada může na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v odstavci 4, funkční období výkonného ředitele jedenkrát prodloužit o dobu nepřesahující pět let.
O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele uvědomí správní rada Evropský parlament. Dříve, než správní rada o prodloužení funkčního období rozhodne, může být výkonný ředitel vyzván, aby neprodleně učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů.
6. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se po skončení celého funkčního období nesmí zúčastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.
7. Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím správní rady jednající na návrh Komise. Evropský parlament a Rada jsou o důvodech takového rozhodnutí informovány způsobem, který je v souladu s použitelnými požadavky na zachování důvěrnosti.
8. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, prodloužení funkčního období nebo odvolání výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Článek 30
Povinnosti výkonného ředitele
1. Výkonný ředitel odpovídá za řízení agentury. Je odpovědný správní radě.
2. Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady a výkonné rady, je výkonný ředitel při výkonu své funkce nezávislý a nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
3. Výkonný ředitel předkládá Evropskému parlamentu na jeho žádost zprávy o výkonu svých povinností. Rada může výkonného ředitele vyzvat, aby o výkonu svých povinností předložil zprávu.
4. Výkonný ředitel zastupuje agenturu navenek.
5. Výkonný ředitel odpovídá za plnění zvláštních úkolů agentury stanovených v článku 5. Zejména odpovídá za:
a) |
běžnou správu agentury; |
b) |
přípravu a provádění rozhodnutí přijatých správní radou; |
c) |
přípravu jednotného programového dokumentu uvedeného v článku 36 a jeho předložení správní radě po konzultaci s Komisí; |
d) |
provádění jednotného programového dokumentu a podávání zpráv o jeho provádění správní radě; |
e) |
přípravu souhrnné výroční zprávy o činnosti agentury a její předložení správní radě k posouzení a přijetí; |
f) |
návrh úrovně spolufinancování správní radě podle čl. 33 odst. 5, má-li být toto spolufinancování poskytnuto vnitrostátním kontaktním místům; |
g) |
návrh na způsob výpočtu poplatků a způsob placení poplatků správní radě v souladu s článkem 38; |
h) |
přípravu akčního plánu v návaznosti na závěry interních nebo externích auditních zpráv a hodnocení a vyšetřování vedených OLAFem a Úřadem evropského veřejného žalobce podle článku 48, a za podávání zpráv o pokroku dvakrát ročně Komisi a pravidelně správní radě a výkonné radě; |
i) |
ochranu finančních zájmů Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, aniž by byla dotčena vyšetřovací pravomoc OLAFu a Úřadu evropského veřejného žalobce, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a ve vhodných případech uložením účinných, přiměřených a odrazujících správních sankcí, jakož i tím, že v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2017/1939 ohlásí Úřadu evropského veřejného žalobce veškeré trestné jednání, u něhož tento úřad může vykonat svou pravomoc; |
j) |
přípravu strategií agentury pro boj proti podvodům, dosahování úspor z důvodu zvýšení efektivity a synergie a jejich předložení správní radě ke schválení; |
k) |
přípravu návrhu finančních pravidel použitelných na agenturu; |
l) |
přípravu návrhu odhadu příjmů a výdajů agentury a za plnění jejího rozpočtu. |
6. Výkonný ředitel může rozhodnout o tom, že za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury vyšle jednoho či více styčných úředníků do orgánů Unie a relevantních institucí a jiných subjektů Unie. Výkonný ředitel musí získat předchozí souhlas Komise a správní rady. Rozhodnutí o vyslání styčných úředníků stanoví způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury, rozsah činností, jež mají styční úředníci provádět.
7. Je-li k tomu vyzván Evropským parlamentem nebo Radou, výkonný ředitel se bez zbytečného prodlení účastní zasedání pořádaných Evropským parlamentem nebo případně Radou na jakékoli téma související s mandátem agentury.
Článek 31
Vědecký výbor
1. Vědecký výbor se skládá z nejméně sedmi a nejvýše 15 vědeckých pracovníků jmenovaných správní radou se zřetelem na jejich vědeckou excelenci a nezávislost na základě zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných vhodných médiích. O jmenováních do vědeckého výboru a o jeho práci informuje agentura příslušný výbor nebo příslušné výbory Evropského parlamentu. Postup výběru členů vědeckého výboru zajistí, aby odborná specializace členů vědeckého výboru pokrývala nejvýznamnější oblasti související s cíli agentury. Strany zapojené do jmenování členů vědeckého výboru usilují o to, aby v něm bylo dosaženo vyváženého zastoupení žen a mužů.
2. Členové vědeckého výboru jsou jmenováni za svou osobu na čtyřleté období, které lze jednou prodloužit.
3. Členové vědeckého výboru jsou nezávislí a jednají ve veřejném zájmu. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
4. Pokud člen přestane splňovat kritéria nezávislosti, informuje o tom správní radu. Alternativně může správní rada na návrh nejméně jedné třetiny svých členů nebo na návrh Komise prohlásit, že člen není nezávislý, a může ho odvolat. Správní rada jmenuje nového člena na zbývající část funkčního období odvolaného člena v souladu s řádným postupem pro jmenování členů.
5. Vědecký výbor vydává své stanovisko v případech stanovených tímto nařízením nebo v jakékoli vědecké otázce týkající se činností agentury, kterou mu může správní rada nebo výkonný ředitel přednést. Stanoviska vědeckého výboru se zveřejní na internetových stránkách agentury.
6. Pro účely posouzení rizik, která představuje nová psychoaktivní látka nebo skupina nových psychoaktivních látek, může výkonný ředitel, považuje-li to za nezbytné, na základě doporučení předsedy vědeckého výboru rozšířit vědecký výbor o odborníky, kteří zastupují vědecké obory důležité pro zajištění vyváženého posouzení rizik, která představuje nová psychoaktivní látka nebo skupina nových psychoaktivních látek. Výkonný ředitel tyto odborníky jmenuje ze seznamu odborníků. Seznam odborníků schvaluje každé čtyři roky správní rada.
7. Vědecký výbor volí předsedu a místopředsedu na dobu trvání svého mandátu. Předseda se může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel.
8. Vědecký výbor se schází nejméně jednou ročně.
9. Seznam členů vědeckého výboru zveřejní agentura na svých internetových stránkách a průběžně jej aktualizuje.
Článek 32
Evropská informační síť o drogách a drogové závislosti
1. Prostřednictvím evropské informační sítě o drogách a drogové závislosti (sítě Reitox) přispívají členské státy k plnění úkolu agentury shromažďovat a oznamovat jednotné a standardizované informace o drogové problematice v celé Unii. Síť Reitox se skládá z vnitrostátních kontaktních míst určených v souladu s článkem 33 a z kontaktního místa pro Komisi.
2. Síť Reitox zvolí z řad svých členů mluvčího a jednoho až tři zástupce mluvčího. Mluvčí zastupuje síť Reitox ve vztahu k agentuře a smí se účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel.
3. Síť Reitox pořádá alespoň jedno řádné zasedání ročně. Tato zasedání svolává agentura a předsedá jim. Kromě toho se schází z podnětu svého mluvčího nebo na žádost alespoň jedné třetiny svých členů.
Článek 33
Vnitrostátní kontaktní místo
1. Každá zúčastněná země určí na základě vhodných vnitrostátních právních nebo správních opatření jedno vnitrostátní kontaktní místo, které bude zřízeno trvale a s jasným mandátem. Určení vnitrostátního kontaktního místa a jmenování vedoucího vnitrostátního kontaktního místa, jakož i veškeré změny těchto jmenování se agentuře sdělují prostřednictvím národního člena správní rady.
2. Odpovědný vnitrostátní orgán zajistí, aby vnitrostátní kontaktní místo bylo pověřeno úkoly stanovenými v čl. 34 odst. 2. Vedoucí vnitrostátního kontaktního místa nebo jeho zástupce zastupují vnitrostátní kontaktní místo v síti Reitox.
3. Vnitrostátní kontaktní místa musí být vědecky nezávislá a zaručovat kvalitu svých údajů.
4. Vnitrostátní kontaktní místa své činnosti plánují v předstihu, musí disponovat náležitými rozpočtovými a lidskými zdroji přidělenými z vnitrostátních rozpočtů a spolufinancovanými agenturou v souladu s odstavcem 5 tohoto článku za účelem plnění svého mandátu a svých úkolů stanovených v čl. 34 odst. 2 a musí mít dostatečné vybavení a zázemí na podporu svých každodenních činností.
5. Hlavní náklady vnitrostátního kontaktního místa každého členského státu jsou spolufinancovány z grantu poskytnutého agenturou, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 až 4. Za účelem získání tohoto spolufinancování podepisuje vnitrostátní kontaktní místo každoročně s agenturou grantovou dohodu. Výši spolufinancování navrhuje výkonný ředitel, schvaluje ji správní rada a pravidelně se přezkoumává. Agentura může ad hoc poskytnout vnitrostátním kontaktním místům dodatečné finanční prostředky na účast v konkrétních projektech a na jejich realizaci.
6. Agentura posuzuje vnitrostátní kontaktní místa v souladu s článkem 35.
Článek 34
Úkoly vnitrostátních kontaktních míst
1. Vnitrostátní kontaktní místa tvoří rozhraní mezi zúčastněnými zeměmi a agenturou a podporují interakci mezi nimi.
2. S cílem podpořit agenturu při plnění jejích obecných a zvláštních úkolů stanovených v článcích 4 a 5 a přispívat tak ke koordinovanému postupu Unie vykonává každé vnitrostátní kontaktní místo tyto úkoly:
a) |
koordinuje na vnitrostátní úrovni činnosti související se shromažďováním a monitorováním údajů o drogách pro účely sdělování těchto údajů agentuře; |
b) |
shromažďuje relevantní vnitrostátní údaje a informace v oblastech, na něž se vztahuje článek 4, v souladu se souborem pravidel pro vnitrostátní zprávy uvedeným v čl. 6 odst. 2, a předává je agentuře. Přitom shromažďuje zkušenosti z různých odvětví – zejména zdravotnictví, spravedlnost a prosazování práva – a ve vhodných případech spolupracuje s odborníky a vnitrostátními organizacemi, vědeckou obcí, organizacemi občanské společnosti a dalšími relevantními zúčastněnými subjekty činnými v politice v oblasti drog; |
c) |
podílí se na monitorování drog a užívání drog a podávání zpráv o nich, mimo jiné i mezinárodním organizacím; |
d) |
ve vhodných případech podporuje vývoj nových zdrojů epidemiologických údajů s cílem podpořit včasné podávání zpráv o trendech v užívání látek; |
e) |
podporuje ad hoc a cílené shromažďování údajů v souvislosti s novými zdravotními a bezpečnostními hrozbami; |
f) |
poskytuje agentuře informace o nových trendech a výzvách v oblasti užívání stávajících psychoaktivních látek nebo nových kombinací psychoaktivních látek, které představují potenciální riziko pro zdraví, a informace o možných opatřeních týkajících se zdraví; |
g) |
v souladu s kapitolou III se podílí na výměně informací o nových psychoaktivních látkách a na systému včasného varování před nimi; |
h) |
podílí se na stanovování relevantních ukazatelů a dalších relevantních souborů údajů, včetně pokynů pro jejich provádění, s cílem získat na úrovni Unie spolehlivé a srovnatelné informace v souladu s článkem 6; |
i) |
v případě, že o to agentura požádá, jmenuje národní odborníky pro konkrétní jednání o relevantních ukazatelích a pro účely dalšího ad hoc a cíleného shromažďování údajů; |
j) |
podporuje využívání mezinárodně dohodnutých protokolů a standardů pro shromažďování údajů k monitorování drog a užívání drog v zemi; |
k) |
předkládá agentuře a dalším příslušným zúčastněným subjektům výroční zprávu o svých činnostech; |
l) |
uplatňuje mechanismy zajišťování kvality s cílem zajistit spolehlivost získaných údajů a informací. |
3. Vnitrostátní kontaktní místa mohou v souladu se svou kapacitou také monitorovat, analyzovat a interpretovat relevantní informace v oblastech, na něž se vztahuje článek 4. Poskytují tyto informace a informace o uplatňovaných politikách a řešeních agentuře.
4. Vnitrostátní kontaktní místa navazují a udržují nezbytnou spolupráci s příslušnými státními a regionálními orgány, subjekty, agenturami a organizacemi za účelem shromažďování informací, které potřebují k plnění svých úkolů v souladu s odstavcem 2.
5. Při shromažďování údajů podle tohoto článku vnitrostátní kontaktní místa pokud možno zajistí, aby shromážděné údaje byly členěny podle pohlaví nebo genderu. Při shromažďování a předkládání údajů podle tohoto článku zohlední genderově specifické aspekty politiky v oblasti drog. Vnitrostátní kontaktní místa nepředávají žádné údaje, které by umožňovaly identifikovat fyzické osoby nebo malé skupiny fyzických osob. Zdrží se jakéhokoli předávání informací týkajících se konkrétních fyzických osob.
Článek 35
Posuzování vnitrostátních kontaktních míst
1. Agentura posoudí, zda každé vnitrostátní kontaktní místo při provádění úkolů stanovených v čl. 34 odst. 2 přispívá k plnění úkolů agentury. Tato posouzení by se neměla týkat jiných funkcí orgánu, který zajištuje funkci vnitrostátního kontaktního místa, a celkové struktury, do níž je vnitrostátní kontaktní místo začleněno.
2. Posouzení uvedené v odstavci 1 by mělo být založeno na relevantních informacích poskytnutých vnitrostátním kontaktním místem. V případě potřeby může agentura vnitrostátní kontaktní místo navštívit.
3. Agentura předloží každé posouzení, které provede podle odstavce 1, příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu a dotčenému vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Posouzení mohou obsahovat doporučení týkající se plnění požadavků stanovených v čl. 34 odst. 2 spolu s harmonogramem pro jejich provedení a nabídnout podporu agentury vnitrostátním kontaktním místům při budování kapacit.
4. Byla-li vydána doporučení spolu s harmonogramem pro jejich provedení podle odstavce 3, dotčené vnitrostátní kontaktní místo buď informuje agenturu o tom, že tato doporučení přijalo, nebo pokud s ním nesouhlasí, jí poskytne písemné odůvodněné stanovisko.
5. Agentura informuje správní radu o výsledku posouzení provedených podle odstavce 1 na svém prvním zasedání po dokončení posouzení agenturou. V případě neshody mezi agenturou a vnitrostátním kontaktním místem, jak je uvedeno v odstavci 4 tohoto článku, předloží agentura posouzení, doporučení a harmonogram pro jejich provedení správní radě, aby je schválila v souladu s článkem 23 na svém následujícím zasedání většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem. Zástupce dotčeného členského státu se tohoto hlasování neúčastní.
6. Pokud vnitrostátní kontaktní místo nesplní úkoly stanovené v čl. 34 odst. 2 ve lhůtě stanovené v posouzení podle odstavce 1 tohoto článku, přijme správní rada na svém prvním zasedání následujícím po uplynutí lhůty stanovené v posouzení dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem v souladu s článkem 23 rozhodnutí o tom, zda nepozastaví spolufinancování, dokud vnitrostátní kontaktní místo úkoly stanovené v čl. 34 odst. 2 nesplní. Zástupce dotčeného členského státu se tohoto hlasování neúčastní.
7. První posouzení každého vnitrostátního kontaktního místa podle odstavce 1 provede agentura do 3. července 2026. Poté agentura posuzuje vnitrostátní kontaktní místa podle potřeby v pravidelných odstupech.
KAPITOLA VI
Finanční ustanovení
Článek 36
Jednotný programový dokument
1. Do 15. prosince každého roku přijme správní rada návrh jednotného programového dokumentu, který obsahuje víceleté a roční programy a dokumenty uvedené v článku 32 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 (30), a to na základě návrhu předloženého výkonným ředitelem, po konzultaci s vědeckým výborem, s přihlédnutím ke stanovisku Komise a v souvislosti s víceletým programem po konzultaci s Evropským parlamentem. Rozhodne-li se správní rada, že některé prvky stanoviska Komise nebo prvky vyplývající z konzultací s Evropským parlamentem nebo vědeckým výborem nezohlední, odůvodní to. Správní rada předloží jednotný programový dokument Evropskému parlamentu, Radě a Komisi do 31. ledna následujícího roku.
Jednotný programový dokument se považuje za konečný po přijetí souhrnného rozpočtu Unie s konečnou platností a v případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
2. Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis opatření, která mají být financována, a stanovení finančních a lidských zdrojů přidělených na jednotlivá opatření v souladu se zásadami sestavování rozpočtu a řízení podle činností. Roční pracovní program musí být v souladu s víceletým pracovním programem uvedeným v odstavci 4. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly oproti předcházejícímu rozpočtovému roku přidány, změněny nebo zrušeny.
Víceletý nebo roční program obsahuje informace o provádění rámce mezinárodní spolupráce uvedeného v čl. 20 odst. 1 písm. a) a o opatřeních souvisejících s tímto rámcem. Zahrnuje rovněž plánované výzkumné a inovační činnosti agentury uvedené v článku 21.
3. Je-li agentuře svěřen nový úkol, správní rada přijatý roční pracovní program změní.
Každá podstatná změna ročního pracovního programu se přijme stejným postupem jako původní roční pracovní program. Správní rada může přenést pravomoc k provádění nepodstatných změn ročního pracovního programu na výkonného ředitele.
4. Víceletý pracovní program udává celkové strategické plánování včetně cílů, předpokládaných výsledků a ukazatelů výkonnosti. Stanoví rovněž plánování zdrojů včetně víceletého rozpočtu a zaměstnanců.
Plánování zdrojů se aktualizuje jednou ročně. Strategické plánování se aktualizuje podle potřeby, a zejména s cílem reagovat na výsledek hodnocení uvedeného v článku 51.
5. Víceleté a roční pracovní programy se vypracovávají v souladu s článkem 32 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/715.
Článek 37
Rozpočet
1. Odhady všech příjmů a výdajů agentury se vypracovávají na každý rozpočtový rok, jenž odpovídá kalendářnímu roku, a uvádějí se v rozpočtu agentury.
2. Rozpočet agentury musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.
3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, zahrnují příjmy agentury:
a) |
příspěvek Unie zapsaný v souhrnném rozpočtu Unie; |
b) |
jakýkoli dobrovolný finanční příspěvek členských států; |
c) |
poplatky placené za služby poskytnuté v souladu s článkem 38; |
d) |
veškeré finanční příspěvky od organizací a subjektů a třetích zemí uvedených v článcích 53 a 54 a |
e) |
financování Unií v nepřímém řízení nebo ve formě grantů ad hoc v souladu s finančními pravidly vztahujícími se na agenturu a s ustanoveními příslušných nástrojů na podporu politik Unie. |
4. Výše a původ veškerých příjmů uvedených v odstavci 3 písmenech b) až e) se zahrnou do roční účetní závěrky agentury a jasně se uvedou ve výroční zprávě o rozpočtovém a finančním řízení agentury podle čl. 41 odst. 3.
5. Výdaje agentury zahrnují odměny zaměstnanců, správní výdaje, výdaje na infrastrukturu a provozní náklady. Provozní náklady mohou zahrnovat výdaje na podporu vnitrostátních kontaktních míst podle čl. 33 odst. 5.
Článek 38
Poplatky
1. Agentura může na požádání poskytovat následující další služby:
a) |
individualizovanou odbornou přípravu; |
b) |
některé podpůrné činnosti pro členské státy, které nebyly určeny jako prioritní, ale mohly by být prospěšně prováděny, pokud by měly podporu z vnitrostátních zdrojů; |
c) |
programy budování kapacit pro třetí země, které nejsou předmětem samostatného a k tomu účelu vyhrazeného financování Unií; |
d) |
posouzení vnitrostátních subjektů zřízených ve třetích, zejména kandidátských zemích podle čl. 20 odst. 3; |
e) |
jiné individualizované služby poskytované na žádost zúčastněné země, které vyžadují investice dalších zdrojů na podporu vnitrostátních činností. Za poskytování služeb podle prvního pododstavce vybírá agentura poplatky. |
2. Na návrh výkonného ředitele a po konzultaci s Komisí stanoví správní rada transparentním způsobem metodiku pro výpočet výše poplatků a způsob jejich úhrady.
3. Poplatky musí být přiměřené nákladům na poskytnuté služby za předpokladu, že jsou poskytovány nákladově efektivním způsobem, a musí postačovat k pokrytí těchto nákladů. Poplatky se stanoví v takové výši, aby bylo zajištěno, že nebudou diskriminační a že nebudou pro zúčastněné subjekty představovat nepřiměřenou finanční nebo administrativní zátěž.
4. Poplatky se stanoví v takové výši, aby se zabránilo schodku nebo značnému hromadění přebytku v rozpočtu agentury. Vznikne-li v důsledku poskytování služeb, na něž se vztahují poplatky, v rozpočtu opakovaně výrazné kladné saldo nebo způsobí-li poskytování takových služeb výrazně záporné saldo, správní rada upraví metodiku pro výpočet výše poplatků postupem podle odstavce 2.
5. Agentura v relevantních případech v rámci postupu předkládání účetní závěrky podle článku 41 předloží zprávu o vybraných poplatcích a jejich dopadu na rozpočet agentury.
Článek 39
Sestavování rozpočtu
1. Výkonný ředitel vypracuje každoročně návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, včetně plánu pracovních míst, a zašle jej správní radě.
2. Správní rada na základě návrhu uvedeného v odstavci 1 přijme předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
3. Předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů agentury se zašle každý rok do 31. ledna Komisi. Konečnou verzi tohoto návrhu odhadu předloží správní rada Komisi do 31. března.
4. Komise předloží odhad příjmů a výdajů agentury rozpočtovému orgánu společně s návrhem souhrnného rozpočtu Unie.
5. Komise na základě odhadu příjmů a výdajů agentury zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst a výši subvence ze souhrnného rozpočtu, a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s články 313 a 314 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
6. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na příspěvek pro agenturu.
7. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
8. Rozpočet agentury přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou hlasů členů s hlasovacím právem. Rozpočet se stává konečným po přijetí souhrnného rozpočtu Unie s konečnou platností. V případě potřeby se rozpočet odpovídajícím způsobem upraví.
9. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 se vztahuje na jakýkoli stavební projekt, jenž by mohl mít významný dopad na rozpočet agentury.
Článek 40
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel každoročně zasílá rozpočtovému orgánu veškeré informace relevantní pro hodnotící postupy stanovené v článku 51.
Článek 41
Předkládání účetní závěrky a udělení absolutoria
1. Účetní agentury předloží do 1. března následujícího rozpočtového roku předběžnou účetní závěrku účetnímu Komise a Účetnímu dvoru.
2. Účetní Komise předloží Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku předběžnou účetní závěrku agentury konsolidovanou se závěrkou Komise.
3. Agentura předloží do 31. března následujícího rozpočtového roku zprávu o rozpočtovém a finančním řízení Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
4. Po obdržení připomínek Účetního dvora k předběžné účetní závěrce agentury podle článku 246 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 2018/1046 (31) vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a předloží ji správní radě k vyjádření.
5. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho připomínky do 30. září. Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.
6. Správní rada vydá ke konečné účetní závěrce agentury stanovisko.
7. Konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady předloží účetní do 1. července následujícího rozpočtového roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
8. Konečná účetní závěrka se do 15. listopadu následujícího roku zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
9. Výkonný ředitel předloží v souladu s čl. 261 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký průběh udílení absolutoria za příslušný rozpočtový rok.
10. Na doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament před 15. květnem roku N+2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rok N.
Článek 42
Finanční pravidla
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční pravidla platná pro agenturu. Finanční pravidla se mohou odchýlit od nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/715, pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA VII
Zaměstnanci
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád a pracovní řád a pravidla přijatá dohodou mezi orgány Unie k jejich provedení.
2. Při zaměstnávání osob ze třetích zemí na základě dohod uzavřených podle článku 54 agentura dodržuje služební řád a pracovní řád.
Článek 44
Vyslaní národní odborníci a další pracovníci
1. Agentura může využívat i vyslané národní odborníky nebo jiné pracovníky, kteří nejsou jejími zaměstnanci. Služební řád a pracovní řád se nevztahují na vyslané národní odborníky ani jiné pracovníky, kteří nejsou zaměstnáni agenturou.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, kterým stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury.
KAPITOLA VIII
Obecná a závěrečná ustanovení
Článek 45
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU.
Článek 47
Transparentnost
1. Na dokumenty v držení agentury se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Na zpracování osobních údajů agenturou se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (33).
3. Správní rada do šesti měsíců ode dne svého prvního zasedání po 2. červenci 2024 stanoví opatření pro uplatňování nařízení (EU) 2018/1725 agenturou, včetně opatření týkajících se jmenování pověřence agentury pro ochranu osobních údajů. Tato opatření budou stanovena po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů.
Článek 48
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání se na agenturu vztahuje nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném OLAFem od 1. října 2023 a přijme vhodná ustanovení týkající se všech zaměstnanců agentury za použití vzoru stanoveného v příloze uvedené dohody.
3. Účetní dvůr má pravomoc provádět na základě dokumentů i na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů, zhotovitelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.
4. OLAF a Úřad evropského veřejného žalobce mohou v mezích svých mandátů provádět vyšetřování, která mohou v případě OLAFu zahrnovat také kontroly a inspekce na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2185/96 (34), aby bylo zjištěno, zda v souvislosti s grantem nebo zakázkou financovanou agenturou nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
5. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 4 tohoto článku, musí pracovní ujednání a dohody o spolupráci s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi uvedené v článcích 53 a 54, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu přijaté agenturou obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů a vyšetřování uvedených v odstavcích 3 a 4 tohoto článku v souladu s jejich pravomocemi.
Článek 49
Ochrana utajovaných informací a citlivých neutajovaných informací
1. Agentura přijme bezpečnostní pravidla rovnocenná bezpečnostním pravidlům Komise na ochranu utajovaných informací Evropské unie (EU) a citlivých neutajovaných informací, jak je stanoveno v rozhodnutích (EU, Euratom) 2015/443 a (EU, Euratom) 2015/444. Bezpečnostní pravidla agentury zahrnují mimo jiné ustanovení o výměně, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
2. Agentura si může v rámci správních ujednání vyměňovat utajované informace pouze s příslušnými orgány třetí země či mezinárodní organizace nebo sdílet utajované informace EU s jinou institucí nebo jiným subjektem Unie. Správní ujednání podléhá schválení správní rady po konzultaci s Komisí. Pokud toto správní ujednání neexistuje, je jakékoli výjimečné ad hoc poskytnutí utajovaných informací EU jiné instituci nebo jinému subjektu Unie předmětem rozhodnutí výkonného ředitele po konzultaci s Komisí.
Článek 50
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem platným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států jakoukoli škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný pro řešení sporů o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem nebo pracovním řádem.
Článek 51
Hodnocení a přezkum
1. Do 3. července 2029 a poté každých pět let posoudí Komise v souladu se svými pokyny výsledky agentury z hlediska jejích cílů, mandátu, úkolů a umístění. Tato hodnocení se zaměří zejména na případnou potřebu upravit mandát agentury a finanční dopady jakékoli takové úpravy. Při prvním hodnocení věnuje Komise zvláštní pozornost změnám mandátu a úkolů agentury, které se v tomto nařízení zavádějí.
2. Při každém druhém hodnocení provede Komise rovněž posouzení výsledků dosažených agenturou s ohledem na její cíle, mandát a úkoly, včetně posouzení toho, zda je odůvodněné další trvání agentury s ohledem na tyto cíle, mandát a úkoly.
3. Zprávu o zjištěních, která vyplynula z hodnocení podle tohoto článku, Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a správní radě. Tato zjištění se zveřejní.
Článek 52
Správní šetření
Činnosti agentury podléhají šetřením evropského veřejného ochránce práv podle článku 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 53
Spolupráce s jinými organizacemi a subjekty
1. Agentura aktivně usiluje o spolupráci s mezinárodními organizacemi a dalšími subjekty, zejména unijními, vládními a nevládními subjekty a odbornými subjekty příslušnými v záležitostech, na něž se vztahuje toto nařízení, v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu se Smlouvou o fungování EU a ustanoveními o pravomoci těchto subjektů. Tato pracovní ujednání se nevztahují na výměnu utajovaných informací.
2. Správní rada přijímá pracovní ujednání uvedená v odstavci 1 na základě návrhů předložených výkonným ředitelem a po předchozím schválení Komisí. Pokud Komise s těmito pracovními ujednáními nesouhlasí, správní rada je přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů členů s hlasovacím právem.
3. Správní rada přijímá doplnění nebo změny stávajících pracovních ujednání, které mají omezený rozsah a nemění celkový rozsah a záměr pracovních ujednání, nebo technická pracovní ujednání s jinými odbornými subjekty na základě návrhů předložených výkonným ředitelem a po předchozím informování Komise.
4. Agentura zveřejní pracovní ujednání uzavřená podle tohoto článku na svých internetových stránkách.
Článek 54
Spolupráce se třetími zeměmi
1. Agentura je otevřena účasti třetích země, které za tímto účelem uzavřely s Unií dohody, na své činnosti.
2. Podle příslušných ustanovení dohod uvedených v odstavci 1 se vypracují ujednání, která určí zejména povahu, rozsah a způsob účasti dotčených třetích zemí na činnosti agentury, včetně ustanovení o účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Pokud jde o personální záležitosti, musí být pracovní ujednání uvedená v prvním pododstavci v souladu se služebním řádem.
Článek 55
Spolupráce s organizacemi občanské společnosti.
1. Agentura udržuje spolupráci s relevantními organizacemi občanské společnosti působícími v oblastech, na něž se vztahuje toto nařízení, a to na vnitrostátní, unijní nebo mezinárodní úrovni, pro účely konzultací, výměny informací a sdílení znalostí prostřednictvím jejich zapojení. Za tímto účelem agentura určí jediné kontaktní místo pod pravomocí výkonného ředitele, které zajišťuje pravidelné informování organizací občanské společnosti o činnostech agentury, mimo jiné zřízením zvláštních internetových stránek nebo jinými relevantními prostředky. Agentura rovněž umožní organizacím občanské společnosti předkládat údaje a informace relevantní pro její činnosti.
2. Při posuzování konkrétních otázek vede agentura v relevantních případech specializované výměny s organizacemi občanské společnosti s relevantními kvalifikacemi a zkušenostmi v dotčených otázkách.
3. Organizace občanské společnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 musí být zapsány v rejstříku transparentnosti zřízeném interinstitucionální dohodou ze dne 20. května 2021 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o povinném rejstříku transparentnosti (35). Agentura seznam těchto organizací zveřejní.
Článek 56
Dohoda o sídle a provozní podmínky
1. V dohodě o sídle mezi agenturou a členským státem, v němž se sídlo nachází, se stanoví nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelském členském státě a zázemí, jež má tento členský stát poskytnout, spolu s konkrétními pravidly, která se v hostitelském členském státě použijí na členy správní rady a zaměstnance agentury, včetně výkonného ředitele, a jejich rodinné příslušníky.
2. Členský stát, v němž se nachází sídlo agentury, poskytne co nejlepší podmínky k jejímu plynulému a efektivnímu fungování, včetně vícejazyčné, evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.
Článek 57
Právní nástupnictví
1. Agentura je právním nástupcem ve vztahu ke všem smlouvám uzavřeným centrem, ke všem závazkům, které toto centrum uzavřelo, a k majetku, který nabylo.
2. Tímto nařízením není dotčena právní platnost dohod a ujednání uzavřených centrem přede dnem 2. července 2024.
Článek 58
Přechodná opatření týkající se správní rady
1. Správní rada centra pokračuje ve své práci a ve své činnosti na základě nařízení (ES) č. 1920/2006 a pravidel stanovených podle uvedeného nařízení, dokud nebudou jmenováni všichni zástupci správní rady v souladu s článkem 23 tohoto nařízení.
2. Do 1. dubna 2024 oznámí členské státy Komisi jména osob, které podle článku 23 jmenovaly jako členy a náhradníky správní rady.
3. První zasedání správní rady zřízené podle článku 23 se uskuteční do 3. srpna 2024. Při této příležitosti může správní rada přijmout svůj jednací řád.
Článek 59
Přechodná opatření týkající se výkonného ředitele
1. Řediteli centra jmenovanému na základě článku 11 nařízení (ES) č. 1920/2006 jsou po zbývající část jeho funkčního období svěřeny povinnosti výkonného ředitele podle článku 30 tohoto nařízení. Ostatní podmínky smlouvy zůstávají nezměněny.
Pokud funkční období ředitele centra skončí mezi 1. červencem 2023 a 2. červencem 2024, a pokud dosud nebylo prodlouženo podle nařízení (ES) č. 1920/2006, prodlužuje se bez dalšího do dne 3. července 2025.
2. Není-li ředitel jmenovaný na základě článku 11 nařízení (ES) č. 1920/2006 ochoten nebo schopen jednat v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, určí správní rada prozatímního výkonného ředitele, který bude plnit povinnosti svěřené výkonnému řediteli po dobu nepřesahující 18 měsíců až do jmenování výkonného ředitele podle čl. 29 odst. 2.
Článek 60
Přechodná opatření týkající se vnitrostátních kontaktních míst
Do 1. června 2024 sdělí členové správní rady agentuře název institucí, které byly určeny jako vnitrostátní kontaktní místa v souladu s čl. 33 odst. 1, a jména vedoucích vnitrostátních kontaktních míst. Za tímto účelem mohou členové správní rady zaslat e-mail potvrzující současný stav.
Článek 61
Přechodná rozpočtová ustanovení
Absolutorium za plnění rozpočtů schválených na základě článku 14 nařízení (ES) č. 1920/2006 se uděluje v souladu s pravidly stanovenými v článku 15 uvedeného nařízení.
Článek 62
Zrušení nařízení (ES) č. 1920/2006
1. Nařízení (ES) č. 1920/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 2. července 2024. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
2. Vnitřní předpisy a opatření přijatá řídící radou na základě nařízení (ES) č. 1920/2006 zůstávají v platnosti po 2. červenci 2024, nerozhodne-li správní rada při uplatňování tohoto nařízení jinak.
Článek 63
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. července 2024.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2023.
Za Evropský parlament
předsedkyně
R. METSOLA
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Úř. věst. C 323, 26.8.2022, s. 88.
(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. června 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 27. června 2023.
(3) Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (Úř. věst. L 36, 12.2.1993, s. 1).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 ze dne 12. prosince 2006 o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracované znění) (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 1).
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
(8) Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.
(9) Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).
(10) Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).
(11) Rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví minimální ustanovení týkající se znaků skutkových podstat trestných činů a sankcí v oblasti nedovoleného obchodu s drogami (Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 8).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 ze dne 11. února 2004 o prekursorech drog (Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 1).
(13) Nařízení Rady (ES) č. 111/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se stanoví pravidla pro sledování obchodu s prekursory drog mezi Unií a třetími zeměmi (Úř. věst. L 22, 26.1.2005, s. 1).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727 ze dne 14. listopadu 2018 o Agentuře Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust) a o nahrazení a zrušení rozhodnutí Rady 2002/187/SVV (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 138).
(15) Nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1).
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2219 ze dne 25. listopadu 2015 o Agentuře Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a o nahrazení a zrušení rozhodnutí Rady 2005/681/SVV (Úř. věst. L 319, 4.12.2015, s. 1).
(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanovují postupy Unie pro registraci humánních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1).
(19) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/127 ze dne 16. ledna 2019 o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 (Úř. věst. L 30, 31.1.2019, s. 74).
(20) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67).
(21) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích a o zrušení směrnice 2001/82/ES (Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43).
(22) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/20/ES ze dne 4. dubna 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se uplatňování správné klinické praxe při provádění klinických hodnocení humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 121, 1.5.2001, s. 34).
(23) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).
(24) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).
(25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2371 ze dne 23. listopadu 2022 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 1082/2013/EU (Úř. věst. L 314, 6.12.2022, s. 26.).
(26) Rozhodnutí Komise ze dne 16. září 2021, kterým se zřizuje Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví 2021/C 393 I/02 (Úř. věst. C 393I, 29.9.2021. s. 3).
(27) Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.
(28) Rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20).
(29) Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).
(30) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 ze dne 18. prosince 2018 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené podle SFEU a Smlouvy o Euratomu a uvedené v článku 70 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (Úř. věst. L 122, 10.5.2019, s. 1).
(31) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
(32) Nařízení Rady č. 1, kterým se stanoví jazyky, které se použijí v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385).
(33) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).
(34) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
PŘÍLOHA
Srovnávací tabulka
Nařízení (ES) č. 1920/2006 |
Toto nařízení |
Čl. 1 odst. 1 |
Článek 1 |
Článek 8 |
Článek 2 |
--- |
Článek 3 |
Čl. 1 odst. 2 |
Článek 4 |
Článek 2 |
Článek 5 |
Čl. 1 odst. 3 a 5, čl. 2 písm. a), b) a c) |
Článek 6 |
Příloha I |
Článek 7 |
Články 5a až 5d |
Články 8 až 11 |
--- |
Článek 12 |
--- |
Článek 13 |
--- |
Článek 14 |
--- |
Článek 15 |
--- |
Článek 16 |
--- |
Článek 17 |
--- |
Článek 18 |
--- |
Článek 19 |
Čl. 2 písm. d) |
Článek 20 |
--- |
Článek 21 |
--- |
Článek 22 |
Čl. 9 odst. 1 |
Článek 23 |
--- |
Článek 24 |
Čl. 9 odst. 2 |
Článek 25 |
Čl. 9 odst. 3 |
Článek 26 |
Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec |
Článek 27 |
Článek 10 |
Článek 28 |
Článek 11 |
Články 29 a 30 |
Článek 13 |
Článek 31 |
Čl. 5 odst. 1 |
Článek 32 |
Čl. 5 odst. 3 |
Článek 33 |
Čl. 5 odst. 2 |
Článek 34 |
--- |
Článek 35 |
Čl. 9 odst. 4, 5 a 6 |
Článek 36 |
Čl. 14 odst. 1 až 4 |
Článek 37 |
--- |
Článek 38 |
Čl. 14 odst. 5 až 9 |
Článek 39 |
Čl. 15 odst. 1 |
Článek 40 |
Čl. 15 odst. 2 až 9 |
Článek 41 |
--- |
Článek 42 |
Článek 18 |
Článek 43 |
Čl. 18 pátý pododstavec |
Článek 44 |
Článek 17 |
Článek 45 |
--- |
Článek 46 |
Články 6 a 7 |
Článek 47 |
Článek 16 |
Článek 48 |
--- |
Článek 49 |
Článek 19 |
Článek 50 |
Článek 23 |
Článek 51 |
--- |
Článek 52 |
Článek 20 |
Článek 53 |
Článek 21 |
Článek 54 |
--- |
Článek 55 |
--- |
Článek 56 |
--- |
Článek 57 |
--- |
Článek 58 |
--- |
Článek 59 |
--- |
Článek 60 |
--- |
Článek 61 |
Článek 24 |
Článek 62 |
Článek 25 |
Článek 63 |
II Nelegislativní akty
MEZINÁRODNÍ DOHODY
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/48 |
ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1323
ze dne 27. června 2023
o podpisu Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem jménem Unie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2 a čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Dne 22. května 2018 zmocnila Rada Komisi, aby sjednala dohodu o volném obchodu s Novým Zélandem. |
(2) |
Dne 30. června 2022 byla jednání o Dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem (dále jen „dohoda“) úspěšně uzavřena. |
(3) |
Dohoda by měla být podepsána, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpis Dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem (dále jen „dohoda“) jménem Unie se schvaluje s výhradou jejího uzavření (1).
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu jménem Unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Lucemburku dne 27. června 2023.
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Znění dohody bude vyhlášeno spolu s rozhodnutím o jejím uzavření.
NAŘÍZENÍ
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/50 |
NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2023/1324
ze dne 29. června 2023,
kterým se mění nařízení (EU) 2022/109, kterým se pro rok 2022 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, a nařízení (EU) 2023/194, kterým se pro rok 2023 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace, a kterým se pro roky 2023 a 2024 stanoví tato rybolovná práva pro některé populace hlubinných druhů ryb
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení Rady (EU) 2023/194 (1) stanoví pro rok 2023 rybolovná práva pro některé rybí populace ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii. Celkové přípustné odlovy (dále jen „TAC“) a opatření funkčně spojená s TAC, stanovené nařízením (EU) 2023/194, by měly být změněny tak, aby zohledňovaly zveřejnění vědeckého doporučení a výsledky konzultací s třetími zeměmi. |
(2) |
Nařízení (EU) 2023/194 stanoví nulový TAC pro sardel obecnou (Engraulis encrasicolus) v podoblastech Mezinárodní rady pro průzkum moří (dále jen „ICES“) 9 a 10 a ve vodách Unie v rámci divize Výboru pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku (dále jen „CECAF“) 34.1.1 na období od 1. července 2023 do 30. června 2024, dokud ICES nezveřejní své vědecké doporučení pro uvedenou populaci na zmíněné období. Aby mohl rybolov pokračovat do doby, než bude na základě uvedeného vědeckého doporučení stanoven konečný TAC pro tuto populaci, měl by být stanoven prozatímní TAC ve výši 4 564 tun na období od 1. července 2023 do 30. září 2023. Tato úroveň odpovídá úlovkům této populace ve třetím čtvrtletí roku 2022. |
(3) |
Dne 12. května 2023 vedly Unie, Spojené království a Norsko konzultace o výši TAC pro šprota obecného (Sprattus sprattus) v podoblasti ICES 4 a divizi 3a na období od 1. července 2023 do 30. června 2024 a rovněž o výši TAC pro šprota obecného pro uvedené období ve vodách Unie a Spojeného království podoblasti ICES 4 a divize 2a a ve vodách Unie a Norska v divizi ICES 3a. Tyto konzultace probíhaly na základě postoje Unie potvrzeného Radou dne 4. května 2023. Uvedené TAC by proto měly být stanoveny na úrovních dohodnutých se Spojeným královstvím a Norskem. |
(4) |
Dne 4. května 2023 vedly Unie a Spojené království konzultace o výši TAC pro šprota obecného ve vodách Unie a Spojeného království divizí ICES 7d a 7e na období od 1. července 2023 do 30. června 2024. Tyto konzultace byly vedeny podle čl. 498 odst. 2, 4 a 6 dohody o obchodu a spolupráci (2) a na základě postoje Unie potvrzeného Radou dne 27. dubna 2023. Výsledek těchto konzultací byl zdokumentován v písemném záznamu. Uvedený TAC by proto měl být stanoven na úrovni dohodnuté se Spojeným královstvím. |
(5) |
Vzhledem k tomu, že biomasa několika populací je buďto pod mezním referenčním bodem pro biomasu („Blim“) nebo ICES nedefinuje referenční body pro zachování zdrojů, ale doporučuje nulové odlovy nebo pozastavení cíleného rybolovu, měla by být v roce 2023 zakázána meziroční flexibilita podle článků 3 a 4 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (3). |
(6) |
Kódy pro několik podmínek týkajících se norských kvót v rámci TAC uvedených v části B přílohy IA nařízení (EU) 2023/194, které stanoví, v jakých oblastech může Norsko lovit množství, která má k dispozici, chybí nebo jsou nesprávné. Příloha IA uvedeného nařízení by proto měla být změněna. |
(7) |
Články 15 a 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2056 (4) zakazují v oblasti, na kterou se vztahuje Úmluva o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (dále jen „WCPFC“), uchovávat na palubě, překládat, skladovat na rybářském plavidle nebo vykládat žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) a žraloka hedvábného (Carcharhinus falciformis), a to jak vcelku, tak jejich části. Aby se jednotlivá ustanovení obsahově nepřekrývala, je vhodné zrušit článek 45 nařízení (EU) 2023/194. |
(8) |
Podle několika doporučení Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“) může Unie na žádost převést určitý procentní podíl své nevyužité kvóty populací v oblasti úmluvy ICCAT z předposledního nebo předchozího roku do daného roku v souladu s pravidly stanovenými ICCAT pro každou populaci ICCAT. Nařízení Rady (EU) 2022/109 (5) a (EU) 2023/194 stanovila kvóty Unie pro populace ICCAT na roky 2022 a 2023 v daném pořadí v souladu s výsledkem výročního zasedání ICCAT v předešlém roce, v němž jsou v příslušných případech zohledněny převody nevyužitých kvót Unie. Nemělo by být možné kombinovat tyto převody s převody kvót podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96, a proto by mělo být využívání těchto převodů pro uvedené období zakázáno. |
(9) |
Pět členských států předalo Komisi změny svého plánu řízení chovu v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 (6). Na základě těchto změn Komise dne 9. května 2023 předala upravený plán řízení chovu Unie na rok 2023 sekretariátu ICCAT a ten tyto změny plánu Unie dne 11. května 2023 zveřejnil. Maximální kapacita vysazení a kapacita chovu Unie by měly být proto změněny v souladu s těmito změnami. |
(10) |
Nařízení (EU) 2023/194 a (EU) 2022/109 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
(11) |
Aby mohl rybolov dne 1. července 2023 a v období následujícím pokračovat, mělo by toto nařízení neprodleně vstoupit v platnost. |
(12) |
Ustanovení tohoto nařízení pozměňující určitá ustanovení nařízení (EU) 2023/194 by se měla použít ode dne 1. ledna 2023 v souladu s dobou použitelnosti uvedených pozměněných ustanovení. Ustanovení tohoto nařízení týkající se rybolovných práv pro sardel obecnou a šprota obecného a zrušení článku 45 nařízení (EU) 2023/194 by se měla použít ode dne 1. července 2023. Ustanovení tohoto nařízení týkající se ICCAT a pozměňující určitá ustanovení nařízení (EU) 2022/109 by se měla použít ode dne 1. ledna 2022 v souladu s dobou použitelnosti uvedených pozměněných ustanovení. Touto zpětnou působností nejsou dotčeny zásady právní jistoty a ochrany legitimního očekávání, neboť příslušná rybolovná práva jsou danými změnami zvýšena nebo podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 nebyla příslušná množství dosud převedena, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (EU) 2023/194
Nařízení (EU) 2023/194 se mění takto:
a) |
článek 45 se zrušuje; |
b) |
přílohy IA a ID se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. |
c) |
Příloha VI se mění podle přílohy II tohoto nařízení. |
Článek 2
Změna nařízení (EU) 2022/109
Příloha ID nařízení (EU) 2022/109 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 3
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2023. Avšak:
a) |
Článek 2 se použije ode dne 1. ledna 2022; |
b) |
Ustanovení čl. 1 písm. a) se použije ode dne 1. července 2023; |
c) |
V příloze I se bod 1 písm. a) a b) použije ode dne 1. července 2023. |
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Nařízení Rady (EU) 2023/194 ze dne 30. ledna 2023, kterým se pro rok 2023 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace, a kterým se pro roky 2023 a 2024 stanoví tato rybolovná práva pro některé populace hlubinných druhů ryb (Úř. věst. L 28, 31.1.2023, s. 1).
(2) Dohoda o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (Úř. věst. L 149, 30.4.2021, s. 10).
(3) Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2056 ze dne 19. října 2022, kterým se stanoví opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů použitelná v oblasti Úmluvy o rybolovu v západním a středním Tichém oceánu a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 520/2007 (Úř. věst. L 276, 26.10.2022, s. 1).
(5) Nařízení Rady (EU) 2022/109 ze dne 27. ledna 2022, kterým se pro rok 2022 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 21, 31.1.2022, s. 1).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 ze dne 14. září 2016 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 1).
PŘÍLOHA I
Přílohy nařízení (EU) 2023/194 se mění takto:
1) |
V příloze IA:
|
2) |
V příloze ID v tabulkách pro tyto body: i) severní tuňák křídlatý (Thunnus alalunga) v Atlantském oceánu, severně od 5° s. š.; ii) jižní tuňák křídlatý v Atlantském oceánu jižně od 5° s. š.; iii) tuňák velkooký (Thunnus obesus) v Atlantském oceánu; iv) mečoun obecný (Xiphias gladius) v Atlantském oceánu, severně od 5° s. š.; a v) mečoun obecný v Atlantském oceánu jižně od 5° s. š., se vkládají nové položky, které znějí: „Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.“ |
PŘÍLOHA II
V příloze VI nařízení (EU) 2023/194 se bod 6 nahrazuje tímto:
„6. |
Maximální kapacita chovu a kapacita výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které každý členský stát může přidělit svým hospodářstvím ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři Tabulka A
Tabulka B
|
PŘÍLOHA III
V příloze ID nařízení (EU) 2022/109 v tabulkách pro tyto body: i) severní tuňák křídlatý (Thunnus alalunga) v Atlantském oceánu, severně od 5° s. š., ii) jižní tuňák křídlatý v Atlantském oceánu jižně od 5° s. š., iii) tuňák velkooký (Thunnus obesus) v Atlantském oceánu, iv) mečoun obecný (Xiphias gladius) v Atlantském oceánu, severně od 5° s. š., a v) mečoun obecný v Atlantském oceánu jižně od 5° s. š., se vkládají nové položky, které znějí:
„Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.“.
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/58 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1325
ze dne 23. června 2023,
kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení „Extremadura“ (CHZO)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Extremadura“, kterou podalo Španělsko v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
(2) |
Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
(3) |
Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
(4) |
Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena. |
(5) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Extremadura“ (CHZO) se schvaluje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. června 2023.
Za Komisi,
jménem předsedkyně,
Janusz WOJCIECHOWSKI
člen Komise
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/60 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1326
ze dne 23. června 2023,
kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Balaton/Balatoni“ (CHOP))
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Balaton/Balatoni“, kterou podalo Maďarsko v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
(2) |
Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
(3) |
Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
(4) |
Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena. |
(5) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Balaton/Balatoni“ (CHOP) se schvaluje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. června 2023.
Za Komisi,
jménem předsedkyně,
Janusz WOJCIECHOWSKI
člen Komise
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/62 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1327
ze dne 23. června 2023,
kterým se názvu „Canelli“ (CHOP) uděluje ochrana podle článku 99 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V souladu s čl. 97 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 byla žádost Itálie o zápis názvu „Canelli“ do evidence posouzena Komisí a následně zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
(2) |
Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
(3) |
V souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být název „Canelli“ chráněn a zapsán do evidence uvedené v článku 104 zmíněného nařízení. |
(4) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Název „Canelli“ (CHOP) je tímto chráněn.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. června 2023.
Za Komisi,
jménem předsedkyně,
Janusz WOJCIECHOWSKI
člen Komise
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/63 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1328
ze dne 28. června 2023,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
(2) |
Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. |
(3) |
Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(4) |
Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. června 2023.
Za Komisi,
jménem předsedkyně,
Wolfgang BURTSCHER
generální ředitel
Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova
(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.
(2) Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.
(3) Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).
PŘÍLOHA
„PŘÍLOHA I
Kód KN |
Popis zboží |
Reprezentativní cena (EUR/100 kg) |
Jistota uvedená v článku 3 (EUR/100 kg) |
Původ (1) |
0207 14 10 |
Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené |
243,3 |
17 |
BR |
(1) Klasifikace stanovená prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1470 ze dne 12. října 2020 o klasifikaci zemí a území pro evropské statistiky mezinárodního obchodu se zbožím a o geografickém členění pro jiné podnikové statistiky (Úř. věst. L 334, 13.10.2020, s. 2).
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/66 |
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1329
ze dne 29. června 2023,
kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o použití polyglycerolpolyricinoleátu (E 476), a příloha nařízení Komise (EU) č. 231/2012, pokud jde o specifikace pro glycerol (E 422), estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) a polyglycerolpolyricinoleát (E 476)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 a článek 14 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2), a zejména na čl. 7 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití. |
(2) |
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 (3) stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení (ES) č. 1333/2008. |
(3) |
Seznam potravinářských přídatných látek Unie a specifikace lze aktualizovat v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti. |
(4) |
Glycerol (E 422), estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) a polyglycerolpolyricinoleát (E 476) jsou látky schválené v souladu s přílohami II a III nařízení (ES) č. 1333/2008. |
(5) |
Dne 15. března 2017 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vědecké stanovisko k přehodnocení glycerolu (E 422) jako potravinářské přídatné látky (4), v němž dospěl k závěru, že není zapotřebí číselně vyjádřit přijatelný denní přívod a že potravinářská přídatná látka nepředstavuje při oznámených způsobech použití žádné bezpečnostní riziko. Úřad doporučil některé změny specifikací stanovených pro E 422 v nařízení (EU) č. 231/2012 a že by měl mít úřad k dispozici více informací o množstvích a způsobech použití. |
(6) |
Dne 23. listopadu 2018 vyhlásila Komise veřejnou výzvu k poskytnutí technických údajů o potravinářské přídatné látce glycerol (E 422) se zaměřením na potřebu údajů zjištěnou úřadem. |
(7) |
Po předložení údajů ze strany zúčastněných provozovatelů podniků požádala Komise úřad, aby poskytl vědecké stanovisko a potvrdil, že technické údaje poskytnuté zúčastněnými provozovateli podniků adekvátně dokládají změnu specifikací pro potravinářskou přídatnou látku glycerol (E 422) za účelem jejich uvedení souladu se stávajícími normami, jak doporučil úřad. |
(8) |
Ve svém vědeckém stanovisku přijatém dne 18. května 2022 (5) dospěl úřad k závěru, že stávající specifikace pro glycerol (E 422) je třeba upravit, a to konkrétně tak, že by měly být sníženy maximální limity pro toxické prvky (arsen, olovo, rtuť a kadmium), zrušeny metody identifikace založené na tvorbě akroleinu zahřátím, zrušena zkouška na přítomnost akroleinu, zahrnut maximální limit pro akrolein a změněna definice glycerolu (E 422). |
(9) |
Je proto vhodné změnit specifikace pro glycerol (E 422). Definice potravinářské přídatné látky by měla být změněna tak, aby se omezila na výrobní postupy, pro něž úřad posoudil údaje. Stávající maximální limity pro toxické prvky by měly být sníženy v souladu s vědeckým stanoviskem úřadu a s přihlédnutím k množstvím, kterých je v současné době možno dosáhnout uplatňováním správné výrobní praxe. Metoda identifikace glycerolu založená na tvorbě akroleinu zahřátím by měla být zrušena vzhledem k tomu, že obsah glycerolu v E 422 se má stanovit vhodnou analytickou metodou. Zkouška na přítomnost akroleinu by měla být zrušena a maximální číselně vyjádřený limit pro akrolein by měl být stanoven v souladu s vědeckým stanoviskem úřadu a s přihlédnutím k množství, kterého je v současné době možno dosáhnout uplatňováním správné výrobní praxe. |
(10) |
Vzhledem k tomu, že úřad nezjistil bezprostřední zdravotní riziko spojené s přítomností toxických prvků a akroleinu, je vhodné během přechodného období povolit používání potravinářské přídatné látky glycerol (E 422), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh před datem vstupu tohoto nařízení v platnost. |
(11) |
Ze stejných důvodů je vhodné, aby potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku glycerol (E 422), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, mohly být během přechodného období nadále uváděny na trh a zůstat na trhu až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby. |
(12) |
Dne 20. prosince 2017 vydal úřad vědecké stanovisko k přehodnocení esterů polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) jako potravinářské přídatné látky (6), ve kterém dospěl k závěru, že není zapotřebí číselně vyjádřit přijatelný denní přívod a že potravinářská přídatná látka nepředstavuje při oznámených množstvích a způsobech použití žádné bezpečnostní riziko. Úřad doporučil některé změny specifikací stanovených pro E 475 v nařízení (EU) č. 231/2012. |
(13) |
Dne 23. listopadu 2018 vyhlásila Komise veřejnou výzvu k poskytnutí technických údajů o potravinářské přídatné látce estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) se zaměřením na potřebu údajů zjištěnou úřadem. |
(14) |
Po předložení údajů ze strany zúčastněných provozovatelů podniků požádala Komise úřad, aby poskytl vědecké stanovisko a potvrdil, že technické údaje poskytnuté zúčastněnými provozovateli podniků adekvátně dokládají změnu specifikací pro potravinářskou přídatnou látku estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) za účelem jejich uvedení do souladu se stávajícími normami, jak doporučil úřad. |
(15) |
Ve svém vědeckém stanovisku přijatém dne 1. dubna 2022 (7) dospěl úřad k závěru, že stávající specifikace pro estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) by měly být upraveny, a to konkrétně tak, že by měly být sníženy maximální limity pro toxické prvky, zahrnuty maximální limity pro nečistoty a složky vzbuzující obavy z hlediska bezpečnosti a změněna definice esterů polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475). |
(16) |
Je proto vhodné změnit specifikace pro estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475). Definice potravinářské přídatné látky by měla být změněna tak, aby se použití glycerolu při výrobě potravinářské přídatné látky omezilo na glycerol, který je v souladu se specifikacemi pro potravinářskou přídatnou látku (E 422). Stávající maximální limity pro toxické prvky by měly být sníženy a maximální limity pro sumu 3-monochlorpropandiolu (3-MCPD) a esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřeno jako 3-MCPD), glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) a kyselinu erukovou by měly být stanoveny v souladu s vědeckým stanoviskem úřadu a s přihlédnutím k množství, kterého je v současné době možno dosáhnout uplatňováním správné výrobní praxe. |
(17) |
Vzhledem k tomu, že se zavádějí nové výrobní postupy, jejichž výsledkem je výroba potravinářské přídatné látky estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475) s nižším obsahem glycidylesterů mastných kyselin (vyjádřených jako glycidol), je vhodné poskytnout výrobcům potravinářských přídatných látek přechodné období pro dosažení maximálního množství glycidylesterů mastných kyselin (vyjádřených jako glycidol) ve výši 5 mg/kg v potravinářské přídatné látce (E 475). Avšak vzhledem k tomu, že glycidylestery mastných kyselin jsou genotoxické a karcinogenní, měl by se ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost u glycidylesterů mastných kyselin (vyjádřených jako glycidol) používat intermediární maximální množství 10 mg/kg. |
(18) |
Vzhledem k tomu, že úřad nezjistil bezprostřední zdravotní riziko spojené s přítomností toxických prvků, 3-monochlorpropandiolu (3-MCPD), 3-MCPD esterů mastných kyselin, kyseliny erukové a glycidylesterů mastných kyselin, je vhodné během přechodného období povolit používání potravinářské přídatné látky estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, a povolit, aby potraviny obsahující tuto potravinářskou přídatnou látku mohly být po stejné přechodné období nadále uváděny na trh a zůstat na trhu až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby. |
(19) |
Ze stejných důvodů a s ohledem na snížený obsah glycidylesterů mastných kyselin by mělo být povoleno používat potravinářskou přídatnou látku estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh po dni vstupu tohoto nařízení v platnost a která splňuje snížené intermediární maximální množství pro glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol), až do vyčerpání zásob a povolit, aby potraviny obsahující tuto potravinářskou přídatnou látku mohly být uváděny na trh a zůstat na trhu až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby. |
(20) |
Dne 24. března 2017 vydal úřad vědecké stanovisko k přehodnocení polyglycerolpolyricinoleátu (E 476) jako potravinářské přídatné látky (8). Úřad dospěl k závěru, že soubor údajů je důvodem pro zvýšení přijatelného denního přívodu na 25 mg/kg tělesné hmotnosti za den. Úřad doporučil některé změny specifikací stanovených pro E 476 v nařízení (EU) č. 231/2012. |
(21) |
Dne 23. listopadu 2018 vyhlásila Komise veřejnou výzvu k poskytnutí technických údajů o potravinářské přídatné látce polyglycerolpolyricinoleát (E 476) se zaměřením na potřebu údajů zjištěnou úřadem. |
(22) |
Dne 18. března 2020 byla podána žádost o povolení použití polyglycerolpolyricinoleátu (E 476) jako emulgátoru ve zmrzlinách v případě tukové a olejové emulze typu voda-olej a v emulgovaných omáčkách s obsahem tuku vyšším než 20 %. Žádost Komise následně zpřístupnila členským státům na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008. |
(23) |
Polyglycerolpolyricinoleát (E 476) umožňuje získat stabilní emulzi typu voda-olej s menšími kapičkami, kterou lze zmrazit do podoby jemné, krémové zmrzliny, jejíž výrobní proces vyžaduje méně energie a jež vykazuje lepší stabilitu při zmrazení v rámci dodavatelského řetězce. Umožňuje ve zmrzlinách používat tuky a oleje s nízkým obsahem nasycených mastných kyselin a nižší množství cukrů. Množství polyglycerolpolyricinoleátu (E 476) potřebné k dosažení zamýšlené technologické funkce je 4 000 mg/kg. |
(24) |
Polyglycerolpolyricinoleát (E 476) rovněž umožňuje snížit množství oleje v emulgovaných omáčkách (např. majonézách nebo salátových dresincích), aniž by to mělo negativní dopad na pocit v ústech. V současné době povolené maximální množství 4 000 mg/kg není dostatečné pro výrobky s obsahem tuku vyšším než 20 %. Množství použitého polyglycerolpolyricinoleátu (E 476) potřebné k dosažení zamýšlené technologické funkce ve výrobcích s obsahem tuku vyšším než 20 % je 8 000 mg/kg. |
(25) |
Po předložení údajů ze strany zúčastněných provozovatelů podniků v návaznosti na veřejnou výzvu k poskytnutí technických údajů a podání žádosti o rozšíření použití polyglycerolpolyricinoleátu (E 476) požádala Komise úřad, aby poskytl vědecké stanovisko a potvrdil, že technické údaje poskytnuté zúčastněnými provozovateli podniků adekvátně dokládají změnu specifikací pro potravinářskou přídatnou látku polyglycerolpolyricinoleát (E 476) za účelem jejich uvedení do souladu se stávajícími normami, jak doporučil úřad. |
(26) |
Ve svém vědeckém stanovisku přijatém dne 30. března 2022 (9) dospěl úřad k závěru, že navrhované rozšíření použití by nevyvolalo bezpečnostní riziko. Úřad rovněž dospěl k závěru, že stávající specifikace pro polyglycerolpolyricinoleát (E 476) by měly být upraveny, a to konkrétně tak, že by měly být sníženy maximální limity pro toxické prvky, zahrnuty maximální limity pro nečistoty vzbuzující obavy z hlediska bezpečnosti a změněna definice polyglycerolpolyricinoleátu (E 476). |
(27) |
Je proto vhodné povolit polyglycerolpolyricinoleát (E 476) v kategorii potravin 03 „Zmrzliny“ v maximálním množství 4 000 mg/kg, zvýšit povolené maximální množství v kategorii potravin 12.6 „Omáčky“ na 8 000 mg/kg v případě emulgovaných omáček s obsahem tuku 20 % nebo vyšším a změnit jeho specifikace s ohledem na vědecké stanovisko úřadu. Definice potravinářské přídatné látky by měla být změněna tak, aby se použití glycerolu při výrobě potravinářské přídatné látky omezilo na glycerol, který je v souladu se specifikacemi pro potravinářskou přídatnou látku (E 422). Stávající maximální limity pro toxické prvky by měly být sníženy a maximální limity pro sumu 3-monochlorpropandiolu (3-MCPD) a esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřeno jako 3-MCPD) a glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) by měly být stanoveny v souladu s vědeckým stanoviskem úřadu a s přihlédnutím k množství, kterého je v současné době možno dosáhnout uplatňováním správné výrobní praxe. |
(28) |
Vzhledem k tomu, že úřad nezjistil bezprostřední zdravotní riziko spojené s přítomností toxických prvků, 3-monochloropropandiolu (3-MCPD), esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami a glycidylesterů mastných kyselin, je vhodné během přechodného období povolit používání potravinářské přídatné látky polyglycerolpolyricinoleát (E 476), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh před datem vstupu tohoto nařízení v platnost. |
(29) |
Ze stejných důvodů je vhodné, aby potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku polyglycerolpolyricinoleát (E 476), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, mohly být během přechodného období nadále uváděny na trh a zůstat na trhu až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby. |
(30) |
Nařízení (ES) č. 1333/2008 a (EU) č. 231/2012 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
(31) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 2
Příloha nařízení (EU) č. 231/2012 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 3
Potravinářská přídatná látka glycerol (E 422), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium nebo akrolein platné ode dne 20. července 2023, může být přidávána do potravin v souladu s přílohami II a III nařízení (ES) č. 1333/2008 až do dne 20. ledna 2024.
Potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku glycerol (E 422), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium nebo akrolein platné ode dne 20. července 2023, mohou být nadále uváděny na trh až do dne 20. ledna 2024 a mohou být nadále prodávány až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Potravinářská přídatná látka estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium, sumu 3-monochlorpropandiolu (3-MCPD) a esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřeno jako 3-MCPD), kyselinu erukovou nebo glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. července 2023, může být přidávána do potravin v souladu s přílohami II a III nařízení (ES) č. 1333/2008 až do dne 20. ledna 2024.
Potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium, sumu 3-monochloropropandiolu (3-MCPD) a esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřeno jako 3-MCPD), kyselinu erukovou nebo glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. července 2023, mohou být nadále uváděny na trh až do dne 20. ledna 2024 a mohou být nadále prodávány až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Potravinářská přídatná látka estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh po dni 20. července 2023 a do dne 20. ledna 2024 a která nesplňuje maximální limity pro glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. ledna 2024, může být přidávána do potravin v souladu s přílohami II a III nařízení (ES) č. 1333/2008 až do vyčerpání zásob.
Potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku estery polyglycerolu s mastnými kyselinami (E 475), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh po dni 20. července 2023 a do dne 20. ledna 2024 a která nesplňuje maximální limity pro glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. ledna 2024, mohou být nadále uváděny na trh a nadále prodávány až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Potravinářská přídatná látka polyglycerolpolyricinoleát (E 476), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium, sumu 3-monochlorpropandiolu (3-MCPD) a estery 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřenými jako 3-MCPD) nebo glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. července 2023, může být přidávána do potravin v souladu s přílohami II a III nařízení (ES) č. 1333/2008 až do dne 20. ledna 2024.
Potraviny obsahující potravinářskou přídatnou látku polyglycerolpolyricinoleát (E 476), která byla v souladu s právními předpisy uvedena na trh přede dnem 20. července 2023 a která nesplňuje maximální limity pro arsen, olovo, rtuť, kadmium, sumu 3-monochloropropandiolu (3-MCPD) a esterů 3-MCPD s mastnými kyselinami (vyjádřeno jako 3-MCPD) nebo glycidylestery mastných kyselin (vyjádřené jako glycidol) platné ode dne 20. července 2023, mohou být nadále uváděny na trh až do dne 20. ledna 2024 a mohou být nadále prodávány až do data jejich minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.
(2) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1.
(3) Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Úř. věst. L 83, 22.3.2012, s. 1).
(4) EFSA Journal 2017;15(3):4720.
(5) EFSA Journal 2022;20(6):7353.
(6) EFSA Journal 2017;15(12):5089.
(7) EFSA Journal 2022;20(5):7308.
(8) EFSA Journal 2017;15(3):4743.
(9) EFSA Journal 2022;20(5):7294.
PŘÍLOHA I
Část E přílohy II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění takto:
1) |
v kategorii 03 (Zmrzliny) se za položku E 473 – 474 vkládá nová položka, která zní:
|
2) |
v kategorii 12.6 (Omáčky) se položka 476 (Polyglycerolpolyricinoleát) nahrazuje tímto:
|
PŘÍLOHA II
Příloha nařízení (EU) č. 231/2012 se mění takto:
1) |
položka týkající se potravinářské přídatné látky E 422 Glycerol se nahrazuje tímto:
|
2) |
položka týkající se potravinářské přídatné látky E 475 Estery polyglycerolu s mastnými kyselinami se nahrazuje tímto:
Kritéria pro čistotu se vztahují na přídatné látky bez sodných, draselných a vápenatých solí mastných kyselin, tyto látky však mohou být přítomny v množství nejvýše 6 % (vyjádřeno jako olean sodný).“; |
3) |
položka týkající se potravinářské přídatné látky E 476 Polyglycerolpolyricinoleát se nahrazuje tímto:
|
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/76 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1330
ze dne 29. června 2023
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Předchozí šetření a platná opatření
(1) |
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) 2017/763 (2) antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu pevných celních sazeb ve výši 104,46 EUR na tunu čisté hmotnosti uplatňovaných ve vztahu k jediné spolupracující vyvážející skupině i všem ostatním společnostem. |
(2) |
Rozsudky ve věcech T-383/17 (3) a C-260/20 P (4) vedly ke zrušení opatření pro jedinou spolupracující vyvážející skupinu. Prováděcím nařízením (EU) 2023/593 (5) Evropská komise znovu uložila antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky v revidované výši 103,16 EUR na tunu čisté hmotnosti, a to jak pro jedinou spolupracující vyvážející skupinu, tak pro všechny ostatní společnosti. |
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3) |
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
(4) |
Žádost o přezkum podala dne 1. února 2022 Evropská asociace výrobců termografického papíru (dále jen „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určitý typ lehkého termografického papíru ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žádost o přezkum vycházela ze skutečnosti, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a přetrvání nebo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5) |
Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 3. května 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (dále jen „dotčená země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
1.4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6) |
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
1.5. Zúčastněné strany
(7) |
V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Navíc Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, známého výrobce v Korejské republice, a příslušné orgány Korejské republiky, známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti. |
(8) |
Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
1.6. Připomínky k zahájení přezkumu
(9) |
Komise obdržela připomínky k zahájení přezkumu od společnosti Hansol Paper Co. Ltd. (dále jen „Hansol Paper“). Tato strana tvrdila, že údaje v žádosti neprokazují, že by výrobnímu odvětví Unie byla působena podstatná újma. |
(10) |
Komise připomněla, že společnost Hansol Paper provedla posouzení žádosti v souladu s čl. 11 odst. 2 a dalšími příslušnými odstavci článku 11 základního nařízení a dospěla k závěru, že požadavky na zahájení šetření byly splněny, tj. že přiměřenost a přesnost důkazů předložených žadateli jsou dostatečnými důkazy prokazujícími pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu působícího újmu. |
(11) |
V této souvislosti rovněž připomněla, že ve fázi žádosti není nutné, aby Komise měla k dispozici takové důkazy o pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, které by množstvím a kvalitou odpovídaly důkazům nezbytným pro rozšíření opatření. Antidumpingové šetření je proces, v jehož průběhu se jistota ohledně toho, zda existují prvky nezbytné k přijetí nebo prodloužení opatření nebo k ukončení řízení, získává postupně. Kromě toho není vyloučeno, že se v žádosti vyskytnou určité chyby nebo nepřesnosti. Jejich existence však nemusí mít nutně vliv na celkový závěr, že žádost obsahuje dostatečné důkazy o pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu působícího újmu a že spis vyžaduje šetření. |
(12) |
Kromě toho z právně potvrzených důkazů požadovaných pro žádost (dostatečných důkazů) jasně vyplývá, že množství a kvalita informací obsažených v žádosti nejsou stejné jako množství a kvalita informací dostupných na konci šetření. Není vyloučeno, že mezi fázemi, kdy je podána žádost a kdy je šetření ukončeno, dojde ke změnám. Tyto změny však nemusí mít nutně dopad na celkový závěr, že spis vyžaduje šetření, neboť existují dostatečné důkazy o pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu působícího újmu. |
(13) |
Pokud jde o tvrzení, že údaje v žádosti neprokazují, že by výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, společnost Hansol Paper uvedla, že hospodářské ukazatele uvedené v žádosti prokazují, že by dovoz z Koreje měl být na úrovni, která nepůsobí újmu, podíl Koreje na trhu by měl být zanedbatelný a výrobní odvětví Unie by měla dosahovat dobrých výsledků, pokud jde o objem prodeje, podíl na trhu, investice a provozní efektivitu. Podle společnosti Hansol Paper se v žádosti uznává, že prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období klesly, ale to je podle ní způsobeno jinými faktory na celém trhu, které nemají nic společného s dovozem z Koreje. |
(14) |
Komise objasnila, že žadatel v žádosti uvádí pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení újmy ze strany dotčené země. Komise měla skutečně za to, že žadatel v žádosti poskytl dostatečné důkazy prokazující, že po počátečním období zotavení byla výrobnímu odvětví Unie způsobena újma, když se dovoz z dotčené země v období od 1. října 2020 do 30. září 2021 zvýšil. V této souvislosti připomněla, že zjištění podstatné újmy vyžaduje, aby byly mimo jiné posouzeny příslušné činitele popsané v čl. 5 odst. 2 písm. d) základního nařízení. Znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení ve skutečnosti uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, doloženém příslušnými činiteli a ukazateli, jako jsou činitele a ukazatele (nikoli nutně všechny) uvedené v čl. 3 odst. 3 a 5, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie. To platí obdobně pro analýzu pravděpodobnosti v přezkumu před pozbytím platnosti. Stejně tak nemusí všechny činitele vykazovat zhoršení, aby bylo možné prokázat podstatnou újmu (a tedy pravděpodobnost jejího přetrvání nebo obnovení). Kromě toho existence jiných činitelů, které mohou mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie, nemusí nutně znamenat, že účinek dumpingového dovozu na toto výrobní odvětví není podstatný (to platí obdobně i pro analýzu pravděpodobnosti). To platí tím spíše v případě přezkumu před pozbytím platnosti, kdy se pozornost soustřeďuje na to, co by se stalo, kdyby byla opatření zrušena. V případě přezkumů před pozbytím platnosti mohou mít antidumpingová opatření navíc určitý pozitivní účinek, i když újma celkově přetrvává. V každém případě Komise dále uvedla, že žádost obsahovala dostatečné důkazy o pravděpodobnosti obnovení újmy. Zejména prokázala, že korejský trh se vyznačuje značnou nadbytečnou výrobní kapacitou. Korejský domácí trh není schopen tuto přebytečnou produkci absorbovat. Proto je trh Unie, který je celosvětově největším trhem s termografickým papírem, pro korejské vývozce z hlediska velikosti atraktivní. Kromě toho je z několika důvodů obtížné získat přístup na další vývozní trhy (8). Na tomto základě byla Komise oprávněna zahájit šetření. |
(15) |
Pokud jde o tvrzení společnosti Hansol Paper týkající se pozitivního vývoje některých ukazatelů újmy uvedených v žádosti, např. podílu na trhu a objemu prodeje, Komise uvedla, že antidumpingová opatření mají často příznivý vliv na stav výrobního odvětví Unie – tento faktor byl samozřejmě v analýze Komise zohledněn. |
(16) |
Pokud jde o připomínku týkající se zájmu Unie, Komise nemá právní povinnost zkoumat zájem Unie ve fázi zahájení přezkumu. |
1.7. Výběr vzorku
(17) |
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
1.7.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(18) |
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek tří výrobců v Unii. Kritériem použitým pro výběr vzorku byl největší reprezentativní objem prodeje a výroby obdobného výrobku v EU v období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 86 % odhadovaného celkového objemu výroby a prodeje v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Byla obdržena jedna připomínka od asociace v Unii, která předběžný vzorek podpořila. Vzorek byl potvrzen 12. května 2022. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
1.7.2. Výběr vzorku dovozců
(19) |
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, požadované informace neposkytli. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
1.8. Odpovědi na dotazník
(20) |
Komise vyzvala tři výrobce v Unii zařazené do vzorku a hlavního známého vyvážejícího výrobce v Koreji, aby vyplnili příslušné dotazníky, které byly v den zahájení šetření k dispozici na internetu (9). |
(21) |
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, hlavního známého vyvážejícího výrobce, společnosti Hansol Paper, a jeho dovozců ve spojení, společností Hansol Europe B.V. a Hansol America Inc. Kromě toho žadatel poskytl odpovědi na dotazník s makrodaty. |
1.9. Ověřování
(22) |
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: Výrobci v Unii
Vyvážející výrobce v Korejské republice
Dovozci ve spojení
|
1.10. Následný postup
(23) |
Dne 27. dubna 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Dne 10. května 2023 zaslala Komise aktualizovaný výpočet cenového podbízení pouze společnosti Hansol Paper. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Připomínky byly obdrženy od žadatelů a společnosti Hansol Paper. |
(24) |
Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Žádná ze stran nepožádala o slyšení. |
1.11. Předkládání údajů
(25) |
Vzhledem k omezenému počtu stran, které předložily údaje, musela mít některá čísla uvedená níže formu rozpětí, aby se zabránilo porušení důvěrnosti. Údaje od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce jsou rovněž uvedeny v rozpětích, neboť se jedná o jedinou spolupracující společnost. |
2. VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Výrobek, který je předmětem přezkumu
(26) |
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, konkrétně se jedná o určitý typ lehkého termografického papíru o hmotnosti 65 g/m2 nebo nižší; v rolích o šířce 20 cm nebo více, o hmotnosti role (včetně papíru) 50 kg nebo více a průměru role (včetně papíru) 40 cm nebo více (dále jen „role jumbo“); také s podkladovým nátěrem na jedné nebo na obou stranách; potaženého termosenzitivní látkou na jedné nebo na obou stranách; také s povrchovým nátěrem (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520). |
(27) |
Lehký termografický papír je speciální papír. Má termoaktivní nátěr, který reaguje a působením tepla tiskárnami s termálními tiskovými hlavami vytváří obraz. Lehký termografický papír se používá v místech prodeje pro účely, jako jsou stvrzenky vydávané v maloobchodě, ale také pro samolepicí štítky pro obaly e-shopů, vstupenky a jiné štítky. |
(28) |
Lehký termografický papír lze vyrábět s několika druhy chemických vývojek. Do tohoto šetření byly zahrnuty všechny druhy. |
2.2. Dotčený výrobek
(29) |
Dotčeným výrobkem je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Korejské republiky. |
2.3. Obdobný výrobek
(30) |
Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná základní použití:
|
(31) |
Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
2.4. Tvrzení týkající se definice výrobku
(32) |
V podání ze dne 1. července 2022 požádal vyvážející výrobce o objasnění, zda budou nové typy výrobku vyráběné výrobním odvětvím Unie zahrnuty do rozsahu přezkumu před pozbytím platnosti, nebo z něj budou vyloučeny. Tyto nové typy produktů nepoužívají žádné chemické vývojky a obraz se objevuje na základě fyzikálního, a nikoliv chemického procesu. V poznámce ke spisu ze dne 19. září 2022 byl vyjasněn rozsah šetření v tom smyslu, že řízení se týká pouze lehkého termografického papíru s chemickou vývojkou. |
3. DUMPING
3.1. Předběžné poznámky
(33) |
Během období přezkumného šetření pokračoval dovoz lehkého termografického papíru z Korejské republiky, ačkoli na nižší úrovni než v období šetření v rámci původního šetření (tj. od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015). Podle níže uvedené tabulky 2 představoval dovoz lehkého termografického papíru z Korejské republiky v období přezkumného šetření 2,7 % podílu na trhu Unie oproti podílu na trhu ve výši 13,6 % během původního šetření. |
(34) |
Společnost Hansol Paper při šetření spolupracovala. Tvořila (téměř) veškerý dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z Korejské republiky. Žádný další vyvážející výrobce se nepřihlásil. Zjištění týkající se přetrvávání dumpingu vycházejí z ověřených údajů společnosti Hansol Paper. |
3.2. Přetrvávání dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Běžná hodnota
(35) |
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představoval u každého vyvážejícího výrobce alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní. |
(36) |
Komise následně určila u vyvážejícího výrobce s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
(37) |
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie. Komise zjistila, že u některých typů výrobku, které byly v období přezkumného šetření vyváženy do Unie, nedošlo k žádnému domácímu prodeji, a proto nejsou reprezentativní. |
(38) |
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. |
(39) |
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda je jejich prodej ziskový, či nikoli, pokud:
|
(40) |
V takovém případě odpovídá běžná hodnota váženému průměru cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření. |
(41) |
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
|
(42) |
Analýza domácího prodeje ukázala, že v závislosti na typu výrobku 32 % až 100 % veškerého objemu domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena každého typu výrobku byla vyšší než výrobní náklady. V závislosti na typu výrobku proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr ceny veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje. |
(43) |
Pokud se typ výrobku na domácím trhu neprodával a pokud žádný další vyvážející výrobce neuváděl cenu domácího prodeje takového typu výrobku, Komise početně zjistila běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
(44) |
Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v období přezkumného šetření, byly připočteny tyto položky:
|
3.2.2. Vývozní cena
(45) |
Společnost Hansol Paper vyvážela výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím své společnosti ve spojení Hansol Europe. |
(46) |
U prodeje uskutečněného vyvážejícím výrobcem přímo nezávislým odběratelům v Unii byla vývozní cenou cena skutečně zaplacená nebo splatná za výrobek, který je předmětem přezkumu, při prodeji na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
(47) |
Pokud jde o prodej uskutečněný vyvážejícím výrobcem do Unie prostřednictvím společnosti Hansol Europe, která působila jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. |
(48) |
Pokud jde o použité ziskové rozpětí, Komise v souladu s ustálenou judikaturou soudů Unie (10) nepoužila ziskové rozpětí společnosti ve spojení, protože je považováno za nespolehlivé. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné další informace, uplatnila jako náhradní řešení ziskové rozpětí ve výši 4,5 %, které bylo použito i v původním šetření (11). |
3.2.3. Srovnání
(49) |
Komise srovnala pro každý typ výrobku běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku na základě ceny ze závodu. |
(50) |
Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Od domácích a/nebo vývozních prodejních cen byly odečteny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, manipulaci a nakládku, bankovní poplatky, cla EU, slevy na konci roku, provize a vrácení cla, pokud byly vykázány a shledány oprávněnými. Komise shledala nároky na úpravy týkající se nákladů na balení a úvěrových nákladů neoprávněnými. |
(51) |
Balení pro vývoz a pro domácí prodej bylo v podstatě totožné, a proto nebyl důvod nárokům na úpravu vyhovět. |
(52) |
Ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení stanoví, že pokud je úvěr činitelem zohledněným při určování účtovaných cen, může být úprava odůvodněná. Komise zamítla úpravu týkající se úvěrových nákladů na základě odůvodnění, které bylo vzhledem k citlivé povaze sděleno pouze vyvážejícímu výrobci. Komise dospěla k závěru, že náklady na poskytnutý úvěr nebyly činitelem, který by účastník řízení zohlednil při stanovení účtovaných cen. |
3.2.4. Dumpingové rozpětí
(53) |
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu, podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
(54) |
Na tomto základě vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením činilo pro společnost Hansol Paper 29 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
(55) |
Po poskytnutí konečných informací společnost Hansol Paper konstatovala, že většina dumpingu pocházela z termografického papíru pro výrobu štítků, a poukázala na rozdíl z hlediska sortimentu výrobků mezi jejím prodejem do Unie v původním šetření a v přezkumném šetření. Komise připomíná, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány pro každý typ výrobku, jak je popsáno v oddílech výše, a že nakonec muselo být stanoveno pouze jedno dumpingové rozpětí pro prodej všech výrobků, na které se vztahují platná opatření. Rozdíl v sortimentu výrobků mezi původním šetřením a přezkumem byl tedy při stanovování dumpingového rozpětí zohledněn. |
3.3. Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření
(56) |
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Korejské republice a atraktivita trhu Unie ve srovnání s jinými trhy. |
3.3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v Korejské republice
(57) |
Podle informací o trhu byla společnost Hansol Paper zdaleka největším výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu, v Korejské republice. Její výrobní kapacita se lišila v závislosti na zdroji. Podle zprávy 2019 Hansol Paper Sustainability Report (Zpráva o udržitelnosti společnosti Hansol Paper za rok 2019) byla pro divizi zahrnující lehký termografický papír stanovena ve výši 355 000 tun ročně (12). V průběhu šetření společnost Hansol Paper sice připustila, že tento údaj je projektovanou kapacitou tepelného potahování, ale předložila údaje o výrobní kapacitě v rozmezí 250 000 až 300 000 tun ročně. Během ověřování na místě společnost tvrdila, že údaj uvedený ve zprávě za rok 2019 je nepřesný. Společnost se domnívala, že údaje o kapacitě uvedené ve studii Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Studie světového trhu s termografickým papírem v období 2019–2024) společnosti Laves Chemie Consulting jsou přesnější. Tato studie odhaduje kapacitu výroby termografického papíru společnosti Hansol Paper na 260 000 tun ročně (13). |
(58) |
Podle výše uvedené studie společnosti Laves Chemie Consulting měli donedávna v Korejské republice působit tři další výrobci termografického papíru s celkovou výrobní kapacitou 45 000 tun (14). Zůstává však nejasné, do jaké míry by tato kapacita mohla být aktivována pro lehký termografický papír, pokud by k tomu vedly okolnosti na trhu. Podle výrobců v Unii je jediným dalším korejským výrobcem, který ještě vyrábí termografický papír, společnost Donghwa Ind co. Ltd s výrobní kapacitou 15 000 tun ročně (15). |
(59) |
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise sice nebyla schopna vyčíslit celkovou volnou kapacitu v Koreji, mohla však konstatovat, že výrobní kapacita je významná, neboť je přibližně desetkrát větší než domácí spotřeba v Koreji a představuje téměř dvojnásobek spotřeby v Unii. Kromě toho společnost Hansol Paper opakovaně oznámila svůj záměr rozšířit své podnikání v oblasti termografického papíru, jak vyplývá z její finanční zprávy za první pololetí roku 2021 (16) a následných finančních zpráv (rovněž v roce 2022 (17)). Takové rozšíření by v období přezkumného šetření představovalo navýšení korejské výrobní kapacity termografického papíru, která již byla výrazně vyšší než spotřeba lehkého termografického papíru v Unii (viz tabulka 1). |
(60) |
Po poskytnutí konečných informací společnost Hansol Paper uvedla, že zjištění Komise týkající se kapacity v Koreji byla nepodložená a nesprávná, zejména proto, že: i) společnost Hansol Paper je jediným výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu, v Koreji, ii) Komise si nesprávně vyložila oznámení společnosti Hansol Paper o rozšíření a iii) tvrzení Komise, že výrobní kapacita společnosti Hansol Paper je výrazně pružná, je zveličené. |
(61) |
Komise s tím nesouhlasila. K tvrzení, že společnost Hansol Paper je jediným výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu, v Koreji, Komise uvedla, že toto tvrzení je v rozporu s ostatními informacemi uvedenými ve spisu a je mimo jiné v rozporu i s prohlášeními učiněnými samotnou společností Hansol Paper v průběhu přezkumu před pozbytím platnosti (18). Ačkoli je Komise přesvědčena, že společnost Hansol Paper je jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v tomto přezkumném šetření, nedospěla k závěru, že by společnost Hansol Paper byla jediným výrobcem lehkého termografického papíru v Korejské republice. Naopak, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, z důkazů obsažených ve spisu vyplývá, že by alespoň jeden další výrobce lehkého termografického papíru v Korejské republice, a to společnost Donghwa Ind co. Ltd, mohl vyrábět výrobek, který je předmětem přezkumu. Komise konstatovala, že internetové stránky společnosti Donghwa Ind (19) obecně zmiňují výrobu termografického papíru a obsahují fotografie výrobků, jako jsou účtenky používané v místech prodeje, které jsou obvykle vyrobeny z lehkého termografického papíru. Komise dále uvedla, že z hlediska důkazů prokazujících opak společnost Hansol Paper své tvrzení, že je jediným výrobcem lehkého termografického papíru v Korejské republice, neprokázala. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
(62) |
Komise nesouhlasila s tvrzením společnosti Hansol, že je volná kapacita v Koreji nulová. Společnost Hansol Paper poskytla údaje o tak nízké kapacitě, že by její vykázané využití kapacity v některých letech posuzovaného období přesáhlo 100 %. |
(63) |
Komise dále nesouhlasila s tvrzeními o nesprávné interpretaci oznámení společnosti Hansol Paper o rozšíření a otázky pružné výrobní kapacity. Sama společnost Hansol Paper ve svých finančních zprávách opakovaně veřejně oznámila svůj záměr rozšířit své podnikání v oblasti termografického papíru (20). Skutečnost, že investiční plány dostupné v době inspekce na místě nezahrnovaly investice zaměřené na zvýšení kapacity, nebrání společnosti Hansol Paper v tom, aby v pozdější fázi postupovala dle svých oznámení. Společnost Hansol Paper má každopádně k rozšíření svého podnikání v oblasti termografického papíru různorodé prostředky, včetně schopnosti přeorientovat výrobu. Ve své zprávě 2022 Hansol Paper Sustainability Report (Zpráva o udržitelnosti společnosti Hansol Paper za rok 2022) (21) společnost sama uvedla, že má nesporně pružná výrobní zařízení. I když tato pružnost není jasně vyčíslena, skutečnost, že byla ve zprávě zmíněna, naznačuje, že není zanedbatelná, a stojí tedy za uveřejnění. Sortiment výrobků ve výrobním plánu společnosti Hansol Paper na rok 2023 nebrání účastníkovi řízení, aby v případě potřeby přeorientoval nezanedbatelné množství kapacit na výrobek, který je předmětem přezkumu. |
3.3.2. Atraktivita trhu Unie ve srovnání s jinými trhy
(64) |
Domácí trh Korejské republiky je malý, roční spotřeba se pohybuje mezi 20 000 a 37 200 tunami (22). Samotná roční výroba společnosti Hansol Paper je 4 až 9krát vyšší než spotřeba výrobku, který je předmětem přezkumu, na domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že z hlediska objemu se domácí spotřeba snižuje, neboť domácí prodej lehkého termografického papíru společnosti Hansol Paper, dominantního výrobce v zemi, klesl v posuzovaném období o 29 % (23). Korejský průmysl lehkého termografického papíru je proto orientován na vývoz. Ziskovost prodeje společnosti Hansol Paper na domácím trhu viz oddíl 3.2.1 výše. |
(65) |
Na základě ověřených údajů společnosti Hansol Paper Komise zjistila, že objem korejského vývozu do jiných míst určení, než je Unie, v posuzovaném období vzrostl (24). Zjistila také, že korejský vývoz, zejména do USA, byl významný (25). Prodejní ceny korejského vývozu do jiných míst určení, než je Unie, však v posuzovaném období klesly. To je jasně patrné na americkém trhu (26). Dne 27. září 2021 navíc americké orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz termografického papíru pocházejícího mimo jiné z Korejské republiky (27). Z těchto důvodů se americký trh stal z hlediska cen pro korejský vývoz méně atraktivní. |
(66) |
Trh Unie je největším trhem s lehkým termografickým papírem na světě, který představuje přibližně 25 % celosvětové spotřeby a má vysoký potenciál růstu v absolutním vyjádření (28). Šetřením bylo zjištěno, že trh Unie je ve srovnání s ostatními trhy cenově atraktivní. Po uložení antidumpingových opatření v roce 2017 dovoz z Korejské republiky výrazně poklesl a v roce 2020 činil pouze 1 000 až 2 500 tun. Od té doby však navzdory platným antidumpingovým clům korejský prodej do Unie opět vzrostl (29) a v období přezkumného šetření činil 4 500 až 6 000 tun, což představuje podíl na trhu ve výši 2,7 %. |
(67) |
Po poskytnutí konečných informací požádala společnost Hansol Paper Komisi, aby vypočítala dumpingové rozpětí pro prodej společnosti Hansol Paper na trhy třetích zemí z toho důvodu, že tento výpočet byl ustálenou praxí při přezkumech před pozbytím platnosti prováděných Komisí a že Komise neposoudila, zda vývozní ceny společnosti Hansol Paper na trhy mimo EU naznačovaly dumping. Komise uvedla, že účelem přezkumu před pozbytím platnosti je zjistit, zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření byl u prodeje do Unie zjištěn významný dumping, a následně byl učiněn závěr, že dumping pravděpodobně přetrvá, nebyla Komise v tomto šetření povinna žádným dalším způsobem zjišťovat existenci dumpingu. Pokud jde o vývozní ceny společnosti Hansol Paper na trhy mimo EU, tyto ceny byly analyzovány v 65. bodě odůvodnění výše. Podrobněji jsou analyzovány v níže uvedených bodech odůvodnění. |
(68) |
Po poskytnutí konečných informací společnost Hansol Paper tvrdila, že Komise měla zjistit, že trh Unie s lehkým termografickým papírem již není atraktivní, a to s ohledem na informace, které již společnost Hansol Paper poskytla (a kterými se Komise údajně dostatečně nezabývala), a zejména na tvrzení, že se společnost Hansol Paper již nebude soustřeďovat na trh Unie, na význam trhu USA pro společnost Hansol Paper, na úroveň antidumpingových opatření uložených USA na termografický papír a na skutečnost, že Komise v tomto nařízení nepopsala činnosti společnosti Hansol Paper na trzích jiných třetích zemí. |
(69) |
Komise s tvrzením, že je trh Unie pro korejský vývoz neatraktivní, nesouhlasila. Skutečnost, že během období přezkumného šetření nebyl trh Unie hlavním trhem společnosti Hansol Paper z hlediska objemu a že společnost Hansol Paper vykázala významný prodej do USA, nesnižuje atraktivitu trhu Unie. Komise dále tvrdila, že samotná existence antidumpingových opatření v USA činí trh USA méně atraktivním než před uložením jakýchkoli opatření, i když úroveň těchto opatření není prohibitivní. Pokud jde o prodej společnosti Hansol Paper na jiných trzích, Komise v tomto nařízení nemohla zveřejnit objem prodeje a ceny na jiných trzích v jednotlivých zemích, jestliže účastník řízení tyto informace (tj. jediný zdroj dotyčných údajů) považoval za citlivé. Komise však prověřila prodejní a cenovou strategii společnosti Hansol Paper na jiných trzích a tyto informace účastníkovi řízení poskytla prostřednictvím zpráv o ověření. V tomto ohledu Komise zjistila, že celosvětově se termografický papír vyrábí v několika zemích, což potvrzuje studie celosvětového trhu s termografickým papírem za období 2019–2024 (Thermal Paper 2019–2024 World Market Study) společnosti Laves Chemie. Výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, tedy čelí konkurenci místních výrobců pouze v několika oblastech světa. Čistými dovozci termografického papíru (30), především z Koreje, tedy byla Jižní a Střední Amerika, Afrika, Austrálie a většina asijských zemí. I když by se trhy bez (významné) domácí výroby mohly zdát zprvu v zásadě atraktivnější, Komise zjistila, že prodejní ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, společnosti Hansol Paper na vývozní trhy mimo EU, včetně USA, během posuzovaného období obecně klesly v podobné míře jako prodejní ceny do Unie. Srovnání prodejních cen společnosti Hansol Paper na všechny vývozní trhy mimo EU s prodejními cenami společnosti Hansol Paper do Unie odhalilo, že během posuzovaného období byly ceny v EU obecně trvale vyšší než prodejní ceny společnosti Hansol Paper do zbytku světa. Komise proto dospěla k závěru, že trh Unie, největší trh s lehkým termografickým papírem na světě a trh s vysokým potenciálem růstu v absolutních číslech, je z hlediska objemu a ceny pro korejský vývoz atraktivním trhem, a to bez ohledu na změny prodejní sítě společnosti Hansol Paper, k nimž došlo od původního šetření. |
3.3.3. Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(70) |
S ohledem na zjištění o přetrvání dumpingu během období přezkumného šetření, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, existenci nezanedbatelné pružné výrobní kapacity v Korejské republice, opětovně rostoucí zájem Koreje o velký trh Unie s atraktivními cenami a nedávno uložená antidumpingová opatření na jejím v současnosti hlavním vývozním trhu (31) lze v případě zrušení opatření očekávat další nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku. Komise proto dospěla k závěru, že je vysoce pravděpodobné, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by vedlo k přetrvání dumpingu. |
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(71) |
Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období pět výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
(72) |
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 360 727 tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem, které byly porovnány s jednotlivými odpověďmi na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující 86 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
4.2. Spotřeba v Unii
(73) |
Komise stanovila spotřebu Unie na základě: a) údajů žadatele týkajících se prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie, které byly částečně porovnány s údaji o objemu prodeje od výrobců v Unii zařazených do vzorku (32), a b) dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu a analýzy údajů o vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
(74) |
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto: Tabulka 1 Spotřeba v Unii (v tunách)
|
(75) |
Spotřeba v Unii se od roku 2018 do roku 2020 snížila o 8 %. Spotřeba v Unii byla v roce 2020 ovlivněna celosvětovou koronavirovou pandemií, avšak během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a v posuzovaném období došlo k celkovému poklesu o 2 %. |
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(76) |
Objem dovozu stanovila Komise na základě odpovědí na dotazník poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem a statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii. |
(77) |
Dovoz z dotčené země se vyvíjel takto: Tabulka 2 Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
|
(78) |
Objem dovozu z dotčené země se od roku 2018 do roku 2020 snížil. Během období přezkumného šetření však objem výrazně vzrostl a oproti roku 2018 se zvýšil o 65 %. Podíl na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 1,6 % v roce 2018 na 2,7 % v období přezkumného šetření. |
(79) |
Aby mohla Komise stanovit objem a hodnotu dovozu v posuzovaném období, provedla analýzu údajů o vývozu vykázaných společností Hansol Paper, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi, s ohledem na dovozní statistiky zaznamenané Eurostatem. Komise zjistila nesrovnalosti mezi údaji, které o vývozu do Dánska, Estonska, Finska a Litvy vykázala společnost Hansol Paper, a údaji o dovozu do těchto členských států zaznamenanými Eurostatem. Na základě informací předložených společností dospěla Komise k závěru, že výrobek, který je předmětem přezkumu, vyvážený společností Hansol Paper do Dánska, Estonska, Finska a částečně také do Litvy nevstoupil na celní území Unie. Tyto objemy prodeje pravděpodobně zůstaly v tranzitu a/nebo byly určeny pro země mimo Unii. Pokud jde o dovoz do čtyř výše uvedených členských států, vycházela Komise ze statistik Eurostatu. |
4.3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(80) |
Ceny dovozu stanovila Komise na základě odpovědí na dotazník poskytnutých vyvážejícím výrobcem a statistik Eurostatu. |
(81) |
Průměrná cena dovozu z dotčené země se vyvíjela takto: Tabulka 3 Dovozní ceny (v EUR za tunu)
|
(82) |
Průměrná cena dovozu z dotčené země se v posuzovaném období snížila o 19 %. |
(83) |
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
|
(84) |
Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procento teoretického obratu (vyvážené množství vyvážejícího výrobce oceněné prodejní cenou výrobního odvětví Unie) podle modelu každého vyvážejícího výrobce, u kterého bylo zjištěno stejné kontrolní číslo výrobku jako u výrobního odvětví Unie. |
(85) |
Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 13,7 %. U přibližně 83 % objemu dovozu bylo zjištěno cenové podbízení. |
(86) |
Po poskytnutí konečných informací společnost Hansol Paper tvrdila, že převážná část cenového podbízení se týkala termografického papíru pro výrobu štítků, který nesouvisí s výrobky, na které se vztahovalo původní šetření. Komise vypočítala rozpětí cenového podbízení na základě srovnání jednotlivých typů výrobku jako v původním šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
4.4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Korejské republiky.
(87) |
Dovoz určitého typu lehkého termografického papíru z třetích zemí s výjimkou Korejské republiky pocházel především z Číny a USA. |
(88) |
Objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu určitého typu lehkého termografického papíru z jiných třetích zemí se vyvíjely následovně: Tabulka 4 Dovoz ze třetích zemí
|
(89) |
Dovoz z Číny se během posuzovaného období snížil o více než 50 %, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 5 %. Podíl ostatních třetích zemí na trhu se postupně snižoval z 5,8 % v roce 2018 na 5,3 % v období přezkumného šetření. |
4.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecné poznámky
(90) |
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
(91) |
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích žadatele na dotazník a podrobila je řádné křížové kontrole porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti a se statistikami Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník předložených výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
(92) |
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
(93) |
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1.
(94) |
Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto: Tabulka 5 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
|
(95) |
Během posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 10 %. V roce 2020 došlo v důsledku dopadu pandemie onemocnění COVID-19 k poklesu objemu výroby oproti roku 2018 o 13 %. |
(96) |
Výrobní kapacita se během posuzovaného období zvýšila a v roce 2020 a v období přezkumného šetření zůstala relativně stabilní. |
(97) |
Míra využití kapacity se v letech 2018 až 2020 snížila o 23 %. Mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření došlo k mírnému nárůstu míry využití o 3 procentní body. |
4.5.2.2.
(98) |
Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto: Tabulka 6 Objem prodeje a podíl na trhu
|
(99) |
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během posuzovaného období snížil o 2 %. V roce 2020 opět došlo k výraznému poklesu prodeje v souvislosti s krizí COVID-19. V období přezkumného šetření došlo k nárůstu prodeje, který je podobný trendu spotřeby uvedenému v tabulce 1. |
(100) |
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal v posuzovaném období poměrně stabilní a v období přezkumného šetření činil 92 %. |
4.5.2.3.
(101) |
V průběhu posuzovaného období poklesla spotřeba v Unii o 2 %. Současně došlo k podobnému poklesu prodeje výrobního odvětví na trhu EU. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se snížil jen mírně, z 92,6 % na 92 %. |
4.5.2.4.
(102) |
Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto: Tabulka 7 Zaměstnanost a produktivita
|
(103) |
Během posuzovaného období došlo k výraznému poklesu počtu zaměstnanců zaměstnaných ve výrobním odvětví Unie, a to celkově o 19 procentních bodů. |
(104) |
Produktivita pracovní síly ve výrobním odvětví Unie byla v období 2018–2020 stabilní a od roku 2020 se zvýšila o 13 %. |
4.5.2.5.
(105) |
Během období přezkumného šetření bylo individuální dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce stále značné (viz 54. bod odůvodnění výše). |
(106) |
Ovšem navzdory skutečnosti, že dumping určený pro dotčenou zemi přetrvával, z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že zavedená opatření měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad. |
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1.
(107) |
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto: Tabulka 8 Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)
|
(108) |
V průběhu posuzovaného období se průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie snížila o 12 %. Výrobní náklady se mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření snížily o 7 %. Nejprve se v období mezi lety 2018 a 2020 o 12 % snížily, ale poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření o 5,5 % zvýšily. To bylo způsobeno nárůstem nákladů na suroviny, zejména nákladů na dřevnou buničinu a nákladů na energii. |
4.5.3.2.
(109) |
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto: Tabulka 9 Průměrné náklady práce na zaměstnance
|
(110) |
Během posuzovaného období se náklady práce zvýšily o 22 %. Současně došlo ke snížení počtu zaměstnanců. Tento nárůst nákladů práce byl v důsledku inflace mnohem vyšší než celkový nárůst nákladů výrobního odvětví Unie. |
4.5.3.3.
(111) |
Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto: Tabulka 10 Zásoby
|
(112) |
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby vykazuje v celém posuzovaném období stabilní základ. Výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, se obvykle provádí na zakázku, a proto konečný stav zásob bývá stabilní. Úroveň konečného stavu zásob se však během posuzovaného období snížila o 10 %, což se shoduje s poklesem výroby ve stejném období. |
4.5.3.4.
(113) |
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto: Tabulka 11 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
|
(114) |
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
(115) |
V posuzovaném období byla ziskovost kladná. V důsledku zvýšení výrobních nákladů však ziskovost během období přezkumného šetření klesla na 6,6 %, což je výrazně pod cílovým ziskem ve výši 11,5 % stanoveným v původním šetření. Tento pokles ziskovosti je částečně způsoben nárůstem nákladů mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření, který je zdokumentován ve 108. bodě odůvodnění, a shoduje se s výrazným nárůstem dovozu z dotčené země ve stejném období. |
(116) |
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku byl během posuzovaného období klesající, přičemž došlo k poklesu o 53 %. To je podobná situace jako v původním šetření. |
(117) |
Výrobní odvětví Unie pokračovalo v období 2018 až 2020 v investicích. Během období přezkumného šetření se však tyto investice dramaticky snížily. |
(118) |
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjela sestupně a klesla o 76 %. Tento pokles návratnosti investic odpovídá poklesu ziskovosti. |
(119) |
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ovlivněna klesající ziskovostí, jak je patrné z výrazného poklesu investic během období přezkumného šetření. |
4.6. Závěr ohledně újmy
(120) |
Během posuzovaného období zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu vysoký a stabilní a činil 92 % nebo více. Objem prodeje na trhu Unie se mírně snížil, což odpovídá podobnému poklesu spotřeby. |
(121) |
Pokud jde o finanční ukazatele, ziskovost výrobního odvětví Unie byla po celé posuzované období kladná a po většinu posuzovaného období byla vyšší nebo se pohybovala kolem cílového zisku ve výši 11,5 % stanoveného v původním šetření. V letech 2018, 2019 a 2020 dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku 11,3 %, 14,8 % a 12,2 %. Náklady se však od roku 2020 do období přezkumného šetření zvýšily o 5,5 %, zatímco ceny zůstaly stabilní, což snížilo ziskovost na 6,6 %. To se rovněž shodovalo s nárůstem dumpingového dovozu, a to z 0,9 % podílu na trhu v roce 2020 na 2,7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření. |
(122) |
Zkoumané ukazatele svědčí o tom, že antidumpingová opatření splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Uložení původních opatření v roce 2017 skutečně umožnilo výrobnímu odvětví Unie obnovit a udržet si vysoké podíly na trhu Unie a dosahovat zisku po celé posuzované období. Ziskovost výrobního odvětví Unie však v období přezkumného šetření klesla pod cílový zisk v důsledku cenového tlaku dumpingového dovozu, který výrobnímu odvětví Unie bránil zvýšit ceny v souladu se zvýšením výrobních nákladů. |
(123) |
Na základě výše uvedených skutečností bylo výrobní odvětví Unie, jak bylo ověřeno během období přezkumného šetření, v situaci působící újmu. Bez ohledu na to, zda by tato újma již byla považována za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení, se Komise rozhodla analyzovat pravděpodobnost obnovení újmy. |
(124) |
Po poskytnutí informací společnost Hansol Paper tvrdila, že během období přezkumného šetření nebylo výrobní odvětví Unie v situaci působící újmu. |
(125) |
Jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění, Komise stanovila rozpětí cenového podbízení ve výši 13,7 %. Komise rovněž ve 114. bodě odůvodnění uvedla, že během posuzovaného období došlo k dramatickému poklesu investic výrobního odvětví Unie, a to o 80 %. Během období přezkumného šetření byla ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně nižší než cílový zisk ve výši 11,5 % stanovený v původním šetření. Všechny tyto skutečnosti svědčí o tom, že během období přezkumného šetření bylo výrobní odvětví Unie v situaci působící újmu. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto. |
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(126) |
Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dále posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy původně způsobené dumpingovým dovozem Korejské republiky, kdyby opatření pozbyla platnosti. |
(127) |
V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: výrobní kapacitu a volnou kapacitu v dotčené zemi, atraktivitu trhu Unie a dopad potenciálního objemu dovozu a dovozních cen na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
(128) |
Jak je popsáno v 57. až 59. bodě odůvodnění, vyvážející výrobce v dotčené zemi je schopen navýšit svou výrobní kapacitu ve prospěch výroby lehkého termografického papíru. Ve zprávě o udržitelnosti společnosti Hansol Paper se uvádí, že je možné využít schopnost přeorientovat výrobu, která umožňuje výrobu různých druhů papíru v závislosti na situaci na trhu. Kromě toho, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, výrobní kapacita v Koreji je značná a je přibližně desetkrát větší než domácí spotřeba v zemi a téměř dvakrát větší než spotřeba v Unii. |
(129) |
Zadruhé, jak je popsáno v 66. bodě odůvodnění, trh Unie je největším trhem s lehkým termografickým papírem na světě a představuje přibližně 25 % celosvětové spotřeby. Kromě toho, jak je popsáno v 65. bodě odůvodnění, americké orgány nedávno uložily antidumpingová opatření na dotčený výrobek, čímž se tento významný trh stal pro korejský vývoz méně atraktivním. Kromě toho byl tento vývoz v některých obdobích posuzovaného období prodáván na trhu Unie za vyšší ceny než na trhu USA. To činí trh Unie atraktivním z hlediska ceny i dostupnosti a je velmi pravděpodobné, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu. |
(130) |
Zatřetí, jak ukazují tabulky 2 a 3, během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země zvýšil, zatímco dovozní ceny se snížily. Tyto dovozní ceny jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jak je popsáno v 83. až 85. bodě odůvodnění, analýza cenového podbízení provedená Komisí ukázala, že rozpětí cenového podbízení bez cla činilo v období přezkumného šetření 13,7 %. To ukazuje, že pokud by opatření pozbyla platnosti, korejští vývozci by byli motivováni vyvážet do Unie za ceny působící újmu. To by způsobilo cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které by pak ztratilo objem prodeje a/nebo by bylo nuceno snížit své ceny, což by mělo následný dopad na ziskovost. |
(131) |
Na tomto základě se dospělo k závěru, že neexistence opatření by pravděpodobně vedla ke značnému navýšení dumpingového dovozu z Korejské republiky za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy. |
6. ZÁJEM UNIE
(132) |
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
(133) |
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
(134) |
Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. |
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(135) |
Výrobní odvětví Unie se skládá z pěti výrobců se sídlem ve třech členských státech (Německo, Španělsko a Finsko). Všech pět výrobců se vyslovilo pro přezkum před pozbytím platnosti. |
(136) |
Na základě závěrů učiněných v 123. bodě odůvodnění bylo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření v situaci působící újmu. Jak je navíc uvedeno v 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie by se nedokázalo vyrovnat se zrušením opatření, které by pravděpodobně vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu. Pozbytí platnosti opatření by proto ohrozilo dlouhodobou finanční životaschopnost odvětví. |
(137) |
Komise dospěla k závěru, že je v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
6.2. Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(138) |
Všichni známí dovozci a uživatelé, kteří nejsou ve spojení, byli informováni o zahájení přezkumu. Dovozci a uživatelé, kteří nejsou ve spojení, však s Komisí nespolupracovali. |
(139) |
Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na uživatele a/nebo dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření. |
6.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(140) |
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, pokud jde o zájem Unie, nezachovat stávající opatření na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky. |
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(141) |
Na základě závěrů Komise o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu, pravděpodobnosti obnovení újmy a zájmu Unie by antidumpingová opatření týkající se určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky měla být zachována. |
(142) |
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Všem stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit ke zveřejněným informacím a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu. |
(143) |
S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (33), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
(144) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru o hmotnosti 65 g/m2 nebo nižší; v rolích o šířce 20 cm nebo více, o hmotnosti role (včetně papíru) 50 kg nebo více a průměru role (včetně papíru) 40 cm nebo více (dále jen „role jumbo“); také s podkladovým nátěrem na jedné nebo na obou stranách; potaženého termosenzitivní látkou na jedné nebo na obou stranách; také s povrchovým nátěrem, v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), pocházejícího z Korejské republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 je pevná částka ve výši 103,16 EUR na tunu čisté hmotnosti.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.
(2) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 ze dne 2. května 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 114, 3.5.2017, s. 3).
(3) ECLI:EU:T:2020:139.
(4) ECLI:EU:C:2022:370.
(5) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/593 ze dne 16. března 2023 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky, pokud jde o skupinu Hansol, a o změně zbytkového cla (Úř. věst. L 79, 17.3.2023, s. 54).
(6) Úř. věst. C 314, 6.8.2021, s. 9.
(7) Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (Úř. věst. C 180, 3.5.2022, s. 4).
(8) Oddíl 10.3 žádosti, strany 26–28.
(9) https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596
(10) Viz například bod 68 rozsudku Tribunálu (druhého senátu) ze dne 17. března 2015 ve věci T-466/12, RFA International, LP v. Evropská komise.
(11) Podrobnosti viz 40. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/2005 ze dne 16. listopadu 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (Úř. věst. L 310, 17.11.2016, s. 1).
(12) Žádost, body 99 až 101 (strany 23–24).
(13) Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study (Laves Chemie Consulting: Studie světového trhu s termografickým papírem v období 2019–2024), příloha 6 žádosti (t22.002094).
(14) Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, příloha 6 žádosti, strana 19.
(15) Otevřená verze odpovědí na dotazník v t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) a t22.003616 (Mitshubishi).
(16) Výňatek viz mimo jiné strana 24 žádosti.
(17) Finanční zprávu společnosti Hansol Paper za první tři čtvrtletí roku 2022 naleznete na adrese https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (v korejštině).
(18) Dne 10. května 2022 (t22.002756) se společnost Hansol Paper označila za „hlavního vyvážejícího výrobce lehkého termografického papíru v Koreji“.
(19) Internetové stránky společnosti: http://www.donghwaind.co.kr
(20) Viz poznámky pod čarou č. 16 a 17 výše.
(21) Zpráva o udržitelnosti společnosti Hansol Paper za rok 2022 je k dispozici na adrese https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. Strana 10 této zprávy uvádí: „výrobní závod Janghang... má systém pružných výrobních zařízení, který je možné podle tržních podmínek přeorientovat na výrobu papíru ze speciálních materiálů, jako je vysoce kvalitní tiskový papír, termografický papír a papír pro výrobu štítků…. výrobní závod Shintanjin... má systém pružných výrobních zařízení pro výrobu tiskového papíru a termografického papíru...“.
(22) Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, příloha 6 žádosti, tabulka „Bilance nabídky a poptávky v metrických tunách“, strana 22, kde se uvádí, že spotřeba termografického papíru v Koreji v roce 2019 činila 60 000 tun. V otevřené verzi odpovědí na dotazník t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) a t22.003616 (Mitshubishi) byla roční spotřeba lehkého termografického papíru v Koreji odhadnuta na 37 200 tun.
(23) Odpověď na dotazník společnosti Hansol Paper (t22.003569), tabulka C.2 (objem prodeje).
(24) Tamtéž.
(25) Žádost, příloha 6, strana 21 („Korea vyváží 78 % produkce do Severní, Střední a Jižní Ameriky a také do dalších asijských zemí. …“).
(26) Odpověď na dotazník společnosti Hansol Paper (t22.003569), tabulky K.3 souboru „R768 Tables K-L-M (HAI) - OPEN.pdf“, na základě které se v průběhu posuzovaného období obrat společnosti Hansol America u výrobku, který je předmětem přezkumu, snížil o 13 %, zatímco objem prodeje se zvýšil o 2 %. Je třeba uvést, že podle agentury USA Census Bureau ceny korejského termografického papíru klesly z 2 223 USD za tunu v roce 2018 na 1 645 USD za tunu v roce 2020 (viz „dovozní statistiky“ na následujících webových stránkách úřadu International Trade Administration of the US: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).
(27) Viz oficiální internetové stránky úřadu International Trade Administration of the US: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea.
(28) Žádost, příloha 6, tabulky „Spotřeba podle tříd a zeměpisných oblastí v roce 2020“, „Spotřeba podle zeměpisných oblastí v metrických tunách v období 2022–2024“ a „Spotřeba podle tříd a zeměpisných oblastí v roce 2024“.
(29) Odpověď společnosti Hansol Paper na dotazník (t22.003569), tabulky K.3 souboru „R768 Tables K-L-M (HEB) - OPEN.pdf“.
(30) Žádost, příloha 6, strana 21 („Korea vyváží 78 % produkce zejména do Severní, Střední a Jižní Ameriky a také do dalších asijských zemí. (…) Vývoz ze Střední a Jižní Ameriky je zanedbatelný. Dovoz (do Střední a Jižní Ameriky) tvoří 50 % spotřeby především z Evropy, Severní Ameriky, Číny a Koreje. Země zbytku světa v tomto kontextu zahrnují Asii (kromě Číny, Japonska, Koreje), Afriku a Australasii. Vývoz (ze zemí zbytku světa) je nevýznamný, nicméně země zbytku světa dovážejí 80 % spotřeby převážně z Koreje, Číny a Evropy…“).
(31) Podle agentury USA Census Bureau dovoz termografického papíru z Koreje v roce 2020 činil 54 337 tun (viz „dovozní statistiky“ na následujících webových stránkách úřadu International Trade Administration of the US: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).
(32) Zdroj: odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem a ověřené jednotlivé odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(33) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/98 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1331
ze dne 29. června 2023,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/159 o zavedení konečného ochranného opatření proti dovozu některých výrobků z oceli
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 ze dne 11. března 2015 o společných pravidlech dovozu (1), a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (2), a zejména na článek 16 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. SOUVISLOSTI
(1) |
Unie zavádí prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/159 (3) ochranné opatření proti dovozu některých výrobků z oceli. Opatření má podobu celní kvóty, přičemž v rámci kvóty založené na tradičních obchodních tocích se povoluje bezcelní dovoz. Bezcelní kvóta se použije na dovoz na území Unie. Na dovoz nad rámec použitelné kvóty se vztahuje ochranné clo ve výši 25 %. |
(2) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1321 (4) o použití celních kvót a jiných dovozních kvót Unie bylo pozměněno nařízením (EU) 2020/2170 (5). |
(3) |
V důsledku této změny jsou pro zacházení podle příslušných celních kvót Unie způsobilé kategorie oceli 7 (Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli (6)) a 17 (Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli) (7) v rámci ochranného opatření, uvedené v příloze 1 nařízení (EU) 2020/2170, pocházející ze Spojeného království a dovážené do Severního Irska přímou přepravou z jiných částí Spojeného království, pokud je toto zboží propuštěno do volného oběhu na území Severního Irska. |
2. POSTUP
(4) |
Dne 30. března 2023 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení, v němž vysvětlila, že v návaznosti na změnu nařízení (EU) 2020/2170 je nezbytné, aby Komise změnila nařízení EU o ochranných opatřeních vytvořením nové celní kvóty omezené na převody kategorií výrobků uvedených v příloze I nařízení (EU) 2023/1321 pocházejících ze Spojeného království a zasílaných přímo z jiných částí Spojeného království do Severního Irska. Převedené výrobky, které spadají do těchto kategorií výrobků, pocházejí ze Spojeného království a jsou odesílány přímo z jiných částí Spojeného království, by tak mohly vstoupit do Severního Irska bezcelně až do vyčerpání přidělené kvóty. Nad rámec této kvóty by se použilo 25 % ochranné clo. Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k obsahu oznámení. |
(5) |
Za účelem výpočtu přiměřeného objemu celních kvót, který by v souladu s nařízením (EU) 2023/1321 zajistil hospodářskou životaschopnost těchto přímých převodů do Severního Irska z jiných částí Spojeného království, Komise s ohledem na zvláštní okolnosti v Severním Irsku pro účely výpočtu objemu převodů do Severního Irska z jiných částí Spojeného království analyzovala dostupné statistiky (8). |
(6) |
Celní kvóty vytvořené tímto nařízením se mají používat výhradně u zboží, které pochází ze Spojeného království, je uvedeno v příloze 1 nařízení (EU) 2023/1321, je dováženo do Severního Irska přímou přepravou z jiných částí Spojeného království a je propuštěno do volného oběhu na území Severního Irska. Tyto nové celní kvóty proto nemají vliv na přidělování ani na objemy stávajících celních kvót pro třetí země při dovozu na území Unie. |
Připomínky zúčastněných stran
(7) |
Oznámení o zahájení poskytlo zúčastněným stranám možnost předložit připomínky ve stanovené lhůtě. Komise od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky. |
(8) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranná opatření zřízeným podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) 2015/755, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) 2019/159 se mění takto: V tabulce „4.1 Objemy celních kvót“ přílohy IV nařízení (EU) 2019/159, části 7 a 17 se mění a jsou nahrazeny tímto:
Číslo výrobku |
Kategorie výrobku |
Kódy KN |
Rozdělení podle zemí (v příslušných případech) |
Rok 5 |
Rok 6 |
Dodatečné clo |
Pořadová čísla |
||||||
Od 1. 7. 2022 do 30. 9. 2022 |
Od 1. 10. 2022 do 31. 12. 2022 |
Od 1. 1. 2023 do 31. 3. 2023 |
Od 1. 4. 2023 do 30. 6. 2023 |
Od 1. 7. 2023 do 30. 9. 2023 |
Od 1. 10.2023 do 31. 12. 2023 |
Od 1. 1. 2024 do 31. 3.2024 |
Od 1. 4. 2024 do 30. 6. 2024 |
||||||
Objem celní kvóty (v tunách netto) |
Objem celní kvóty (v tunách netto) |
||||||||||||
„7 |
Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli |
7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
Ukrajina |
270 017,57 |
270 017,57 |
264 147,62 |
267 082,59 |
280 051,01 |
280 051,01 |
277 006,97 |
277 006,97 |
25 % |
09,8836 |
Ostatní země |
554 571,27 |
554 571,27 |
542 515,37 |
548 543,32 |
575 178,29 |
575 178,29 |
568 926,35 |
568 926,35 |
25 % |
(9) |
|||
Spojené království (do Severního Irska z jiných částí Spojeného království) |
– |
– |
– |
– |
5 231,58 |
5 231,58 |
5 174,72 |
5 174,72 |
25 % |
09,8498“ |
|||
„17 |
Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli |
7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
Ukrajina |
30 113,25 |
30 113,25 |
29 458,61 |
29 785,93 |
31 232,21 |
31 232,21 |
30 892,73 |
30 892,73 |
25 % |
09,8891 |
Ostatní země |
64 947,85 |
64 947,85 |
63 535,94 |
64 241,90 |
67 361,21 |
67 361,21 |
66 629,03 |
66 629,03 |
25 % |
(18) |
|||
Spojené království (do Severního Irska z jiných částí Spojeného království) |
– |
– |
– |
– |
14 061,23 |
14 061,23 |
13 908,39 |
13 908,39 |
25 % |
09,8499“ |
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2023.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/478 ze dne 11. března 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16) (dále jen „nařízení EU o ochranných opatřeních“).
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).
(3) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli (Úř. věst. L 31, 1.2.2019, s. 27).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2170 ze dne 16. prosince 2020 o použití celních kvót a jiných dovozních kvót Unie (Úř. věst. L 432, 21.12.2020, s. 1).
(5) NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1321 ze dne 14. června 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2020/2170, pokud jde o použití celních kvót a jiných dovozních kvót Unie na některé výrobky z oceli přemísťované do Severního Irska (viz strana 1 v tomto Úředním věstníku).
(6) Kódy KN (pouze pro informaci): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.
(7) Kódy KN (pouze pro informaci): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.
(8) Údaje z elektronického systému zřízeného na základě článků 55 a 56 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/102 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1332
ze dne 29. června 2023
o obnovení povolení přípravku endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei CBS 114044 jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřic, výkrm krůt, odchov krůt a odstavená selata (držitel povolení: Roal Oy) a o zrušení nařízení (ES) č. 902/2009
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje a obnovuje. |
(2) |
Přípravek enzymu endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei CBS 114044 byl povolen na deset let jako doplňková látka pro odstavená selata, výkrm kuřat, odchov kuřic, výkrm krůt a odchov krůt nařízením Komise (ES) č. 902/2009 (2). |
(3) |
V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o obnovení povolení přípravku endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei CBS 114044 jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřic, výkrm krůt, odchov krůt a odstavená selata v kategorii doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupině „látky zvyšující stravitelnost“. Přípravek je k dispozici v pevné a kapalné formě. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
(4) |
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svých stanoviscích ze dne 4. října 2019 (3) a 27. ledna 2021 (4) k závěru, že přípravek zůstává bezpečný pro výkrm kuřat, odchov kuřic, výkrm krůt, odchov krůt a odstavená selata, spotřebitele a životní prostředí. Zjistil, že přípravek není dráždivý pro kůži a že zkoušená kapalná forma není ani dráždivá pro oči, ani látka senzibilizující kůži. Dále uvedl, že doplňková látka by měla být považována za látku potenciálně senzibilizující dýchací cesty ve všech formách. Úřad zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
(5) |
Posouzení uvedeného přípravku prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedené doplňkové látky mělo být obnoveno podle přílohy tohoto nařízení. Komise se domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele doplňkové látky. |
(6) |
V důsledku obnovení povolení přípravku jako doplňkové látky by nařízení (ES) č. 902/2009 mělo být zrušeno. |
(7) |
Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení přípravku, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z obnovení povolení. |
(8) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Obnovení povolení
Povolení přípravku uvedeného v příloze, náležejícího do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se obnovuje podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
Článek 2
Přechodná opatření
1. Přípravek endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei CBS 114044 a premixy, které jej obsahují, vyrobené a označené před dnem 20. ledna 2024 v souladu s pravidly použitelnými před dnem 20. července 2023, mohou být nadále uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.
2. Krmné suroviny a krmné směsi obsahující přípravek uvedený v odstavci 1, vyrobené a označené před dnem 20. července 2024 v souladu s pravidly platnými před dnem 20. července 2023, mohou být nadále uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob, jestliže jsou určeny pro zvířata určená k produkci potravin.
Článek 3
Zrušení nařízení (ES) č. 902/2009
Nařízení (ES) č. 902/2009 se zrušuje.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 902/2009 ze dne 28. září 2009 o povolení přípravku enzymu endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei (CBS 114044) jako doplňkové látky pro odstavená selata, výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm krůt a odchov krůt (držitel povolení Roal Oy) (Úř. věst. L 256, 29.9.2009, s. 23).
(3) EFSA Journal 2019;17(11):5880.
(4) EFSA Journal 2021;19(3):6458.
PŘÍLOHA
Identifikační číslo doplňkové látky |
Jméno držitele povolení |
Doplňková látka |
Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda |
Druh nebo kategorie zvířat |
Maximální stáří |
Minimální obsah |
Maximální obsah |
Jiná ustanovení |
Konec platnosti povolení |
||||
Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
|||||||||||||
Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost. |
|||||||||||||
4a8i |
Roal Oy |
endo-1,4-beta-xylanáza (EC 3.2.1.8) |
Složení doplňkové látky Přípravek endo-1,4-beta-xylanázy z Trichoderma reesei (CBS 114044) s minimem aktivity pro: pevnou formu: 160 000 BXU (1)/g kapalnou formu: 160 000 BXU/g Charakteristika účinné látky Endo-1,4-beta-xylanáza (EC 3.2.1.8) z Trichoderma reesei CBS 114044 Analytická metoda (2) Charakteristika účinné látky v doplňkové látce a v premixu: stanovení redukujících cukrů uvolněných endo-1,4-beta-xylanázou kolorimetrickou reakcí s dinitrosalicylovou kyselinou při pH 5,3 a teplotě 50 °C. Charakteristika účinné látky v krmné směsi: kolorimetrická metoda založená na měření vodorozpustného barviva uvolněného enzymem ze substrátu s azurinem vázaným na zesíťovaný pšeničný arabinoxylan. |
Výkrm kuřat a odchov kuřic |
– |
8 000 BXU |
– |
|
20. července 2033 |
||||
Výkrm krůt a odchov krůt |
16 000 BXU |
||||||||||||
Selata (odstavená) |
24 000 BXU |
(1) 1 BXU je množství enzymu, které uvolní 1 nmol redukujících cukrů jako xylózy za sekundu z xylanu březového dřeva při pH 5,3 a teplotě 50 °C.
(2) Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/106 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1333
ze dne 29. června 2023
o povolení přípravku endo-1,3(4)-beta-glukanázy z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 jako doplňkové látky pro výkrm kuřat a odstavená selata (držitel povolení: DSM Nutritional Products Ltd, zastoupený společností DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), o změně nařízení (ES) č. 1811/2005 a o zrušení nařízení (ES) č. 1259/2004
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. V čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2). |
(2) |
Přípravek endo-1,3(4)-beta-glukanázy z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 (dříve taxonomicky identifikován jako Aspergillus aculeatus) byl povolen bez časového omezení v souladu se směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka pro výkrm kuřat nařízením Komise (ES) č. 1259/2004 (3) a pro selata (po odstavu) nařízením Komise (ES) č. 1811/2005 (4). Uvedený přípravek byl v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsán do registru pro doplňkové látky jako stávající produkt. |
(3) |
V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o povolení přípravku endo-1,3(4)-beta-glukanázy z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 jako doplňkové látky pro výkrm kuřat a odstavená selata. Žadatel požádal o zařazení uvedené doplňkové látky do kategorie „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
(4) |
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 23. listopadu 2022 (5) k závěru, že za navržených podmínek použití nemá daný přípravek nepříznivé účinky na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Pokud jde o bezpečnost pro uživatele při manipulaci s přípravkem, nemohl úřad kvůli nedostatku údajů o konečných složeních vyvodit závěr ohledně toho, zda doplňková látka může být dráždivá pro kůži nebo oči nebo senzibilizovat kůži, ale dospěl k závěru, že vzhledem k bílkovinné povaze účinné látky jde o látku senzibilizující dýchací cesty. Úřad dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka je účinná jako zootechnická doplňková látka pro výkrm kuřat a odstavená selata v minimálním doporučeném množství 10 FBG/kg krmiva. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
(5) |
Posouzení doplňkové látky prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedené doplňkové látky mělo být povoleno. Komise se domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele doplňkové látky. |
(6) |
Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení dotčeného přípravku, je vhodné stanovit přechodné období, které zúčastněným stranám umožní připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení. |
(7) |
V důsledku povolení přípravku endo-1,3(4)-beta-glukanázy z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 jako doplňkové látky by nařízení (ES) č. 1811/2005 mělo být změněno a nařízení (ES) č. 1259/2004 by mělo být zrušeno. |
(8) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Povolení
Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 1811/2005
Článek 1 a příloha I nařízení (ES) č. 1811/2005 se zrušují.
Článek 3
Zrušení nařízení (ES) č. 1259/2004
Nařízení (ES) č. 1259/2004 se zrušuje.
Článek 4
Přechodná opatření
1. Přípravek uvedený v příloze a premixy obsahující daný přípravek, vyrobené a označené přede dnem 20. ledna 2024 v souladu s pravidly platnými přede dnem 20. července 2023, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.
2. Krmné směsi a krmné suroviny obsahující přípravek specifikovaný v příloze, vyrobené a označené přede dnem 20. července 2024 v souladu s pravidly platnými přede dnem 20. července 2023, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.
(2) Směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1).
(3) Nařízení Komise (ES) č. 1259/2004 ze dne 8. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek, které jsou již povoleny v krmivech (Úř. věst. L 239, 9.7.2004, s. 8).
(4) Nařízení Komise (ES) č. 1811/2005 ze dne 4. listopadu 2005 o dočasném a trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 291, 5.11.2005, s. 12).
(5) EFSA Journal 2023;21(1):7703.
PŘÍLOHA
Identifikační číslo doplňkové látky |
Jméno držitele povolení |
Doplňková látka |
Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda |
Druh nebo kategorie zvířat |
Maximální stáří |
Minimální obsah |
Maximální obsah |
Jiná ustanovení |
Konec platnosti povolení |
||||
Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
|||||||||||||
Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost. |
|||||||||||||
4a1603 |
DSM Nutritional Products Ltd. zastoupený společností DSM Nutritional Products Sp. z o.o. |
Endo-1,3(4)-beta-glukanáza (EC 3.2.1.6) |
Složení doplňkové látky Přípravek endo-1,3(4)-beta-glukanázy (EC 3.2.1.6) z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 s minimem aktivity: Potahovaná forma: 50 FBG (1)/g. Kapalná forma: 120 FBG/ml Charakteristika účinné látky Endo-1,3(4)-beta-glukanáza z Aspergillus fijiensis CBS 589.94 Analytická metoda (2) Pro stanovení aktivity 1,3(4)-beta-glukanázy v doplňkové látce: kolorimetrická metoda spočívající v měření barevné sloučeniny produkované kyselinou dinitrosalicylovou (DNSA) na základě enzymatické hydrolýzy beta-glukanu při pH 5,0 a teplotě 50 °C. Pro stanovení aktivity 1,3(4)-beta-glukanázy v premixech a krmných směsích: kolorimetrická metoda spočívající v měření fragmentů vodorozpustného barviva na základě enzymatické hydrolýzy zesíťovaného azoglukanu ječmene při pH 4,5 a teplotě 50 °C. |
výkrm kuřat odstavená selata |
– |
10 FBG |
– |
|
20. července 2033 |
(1) Jedna jednotka glukanázy (FBG) odpovídá množství enzymu, které za standardních podmínek (pH 5,0 a 30 °C) uvolní glukózu nebo jiné redukující sacharidy rychlostí odpovídající 1 μmol glukózy za minutu.
(2) Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/111 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1334
ze dne 29. června 2023
o obnovení povolení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat a o zrušení nařízení (EU) č. 349/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje a obnovuje. |
(2) |
Přípravek měďnatý chelát hydroxyanalogu methioninu byl povolen na dobu deseti let jako doplňková látka pro všechny druhy zvířat nařízením Komise (EU) č. 349/2010 (2). |
(3) |
V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla předložena žádost o obnovení povolení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat, přičemž bylo požádáno o její zařazení do kategorie „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“. Žádost obsahovala návrh na změnu podmínek stávajícího povolení spočívající v odstranění minerálního oleje z doplňkové látky, kterou je proto třeba považovat za látku, a nikoli za přípravek. Kromě toho byl mírně upraven minimální obsah mědi v doplňkové látce. Uvedená žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení. |
(4) |
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 5. května 2021 (3) k závěru, že žadatel poskytl důkazy, že doplňková látka v novém složení je i nadále bezpečná pro všechny druhy zvířat, spotřebitele a životní prostředí za stávajících povolených podmínek použití. Dospěl rovněž k závěru, že doplňková látka je považována za látku dráždivou pro kůži a oči a za látku senzibilizující kůži, zatímco riziko senzibilizace dýchacích cest je považováno za nízké. Úřad uvedl, že navrhovaná změna podmínek původního povolení nemá vliv na účinnost doplňkové látky. Zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. |
(5) |
V souladu s čl. 5 odst. 4 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 378/2005 (4) dospěla referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003 k závěru, že závěry a doporučení z předchozího posouzení jsou platné a použitelné i pro stávající žádost. |
(6) |
Posouzení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by povolení uvedené doplňkové látky mělo být obnoveno. Vedle toho se Komise domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na zdraví uživatelů dané doplňkové látky. |
(7) |
V důsledku obnovení povolení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu jako doplňkové látky by nařízení (EU) č. 349/2010 mělo být zrušeno. |
(8) |
Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z obnovení příslušného povolení, pokud jde o složení doplňkové látky, které nyní sestává z látky, a související změnu identifikačního čísla doplňkové látky. |
(9) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Obnovení povolení
Povolení látky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „sloučeniny stopových prvků“, se obnovuje podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
Článek 2
Zrušení
Nařízení (EU) č. 349/2010 se zrušuje.
Článek 3
Přechodná ustanovení
1. Doplňková látka uvedená v příloze a premixy obsahující uvedenou doplňkovou látku, vyrobené a označené před dnem 20. ledna 2024 v souladu s pravidly platnými před dnem 20. července 2023, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.
2. Krmné směsi a krmné suroviny obsahující doplňkovou látku uvedenou v příloze, vyrobené a označené přede dnem 20. července 2024 v souladu s pravidly použitelnými přede dnem 20. července 2023, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob, jestliže jsou určeny pro zvířata určená k produkci potravin.
3. Krmné směsi a krmné suroviny obsahující doplňkovou látku uvedenou v příloze, vyrobené a označené přede dnem 20. července 2025 v souladu s pravidly použitelnými přede dnem 20. července 2023, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob, jestliže jsou určeny pro zvířata určená k produkci potravin.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.
(2) Nařízení Komise (EU) č. 349/2010 ze dne 23. dubna 2010 o povolení měďnatého chelátu hydroxyanalogu methioninu jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (Úř. věst. L 104, 24.4.2010, s. 31).
(3) EFSA Journal 2021;19(5):6618.
(4) Nařízení Komise (ES) č. 378/2005 ze dne 4. března 2005 o podrobných prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003, pokud jde o povinnosti a úkoly referenční laboratoře Společenství v souvislosti s žádostmi o povolení doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 59, 5.3.2005, s. 8).
PŘÍLOHA
Identifikační číslo doplňkové látky |
Doplňková látka |
Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda |
Druh nebo kategorie zvířat |
Maximální stáří |
Minimální obsah |
Maximální obsah |
Další ustanovení |
Konec platnosti povolení |
||||||||||||||||||
Obsah prvku (Cu) v mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
||||||||||||||||||||||||||
Kategorie: nutriční doplňkové látky. Funkční skupina: sloučeniny stopových prvků |
||||||||||||||||||||||||||
3b410i |
Měďnatý chelát hydroxyanalogu methioninu |
Složení doplňkové látky Měďnatý chelát hydroxyanalogu methioninu s minimálním obsahem mědi 16 % a minimálním obsahem 2-hydroxy-4-(methylsulfanyl)butanové kyseliny 78 % Maximální obsah niklu: 20 ppm. Pevná forma |
Všechny druhy zvířat |
- |
- |
Skot:
Ovce: 15 (celkem). Kozy: 35 (celkem). Selata:
Korýši: 50 (celkem). Jiná zvířata: 25 (celkem). |
|
20. července 2033 |
||||||||||||||||||
Charakteristika účinných látek Chemický vzorec: bis(-2-hydroxy-4-methylthio)butanoát měďnatý: Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2 Č. CAS: 292140-30-8 |
||||||||||||||||||||||||||
Analytické metody (1) Pro kvantifikaci obsahu hydroxyanalogu methioninu v doplňkové látce: titrační metoda, potenciometrická titrace po oxidačně-redukční reakci. Pro kvantifikaci celkového obsahu mědi v doplňkové látce:
Pro kvantifikaci celkového obsahu mědi v premixech:
Pro kvantifikaci celkového obsahu mědi v krmné směsi:
|
(1) Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
ROZHODNUTÍ
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/116 |
ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1335
ze dne 27. června 2023
o jmenování evropských žalobců Úřadu evropského veřejného žalobce
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (1), a zejména článek 16 uvedeného nařízení,
s ohledem na prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/1696 ze dne 13. července 2018 o pravidlech fungování výběrové komise podle čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (2),
s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2023/133 ze dne 17. ledna 2023 o jmenování členů výběrové komise uvedené v čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) 2017/1939 (3),
s ohledem na odůvodněná stanoviska a pořadí kandidátů, které vypracovala výběrová komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Úřad evropského veřejného žalobce (dále jen „Úřad“) byl zřízen nařízením (EU) 2017/1939. |
(2) |
Evropští žalobci mají v souladu s článkem 12 nařízení (EU) 2017/1939 dohlížet na vyšetřování a trestní stíhání. |
(3) |
Mandát osmi evropských žalobců jmenovaných prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2020/1117 (4) na neobnovitelné období tří let skončí dne 28. července 2023. Pro zajištění kontinuity fungování kolegia evropských žalobců, který tvoří evropský nejvyšší žalobce a jeden evropský žalobce z každého zúčastněného členského státu, je nezbytné, aby Rada jmenovala osm evropských žalobců na místa, která se uvolní k 29. červenci 2023. |
(4) |
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1696 stanoví pravidla fungování výběrové komise podle čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) 2017/1939 (dále jen „pravidla fungování výběrové komise“). |
(5) |
V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1939 má každý zúčastněný členský stát navrhnout do funkce evropského žalobce tři kandidáty z řad kandidátů, kteří jsou aktivními členy státních zastupitelství nebo jiných justičních orgánů v příslušném členském státě, kteří poskytují veškeré záruky nezávislosti a kteří mají kvalifikaci nezbytnou ve svém členském státě ke jmenování do vysokých funkcí v rámci státního zastupitelství nebo soudů a relevantní praktické zkušenosti s vnitrostátními právními systémy, finančním šetřením a s mezinárodní justiční spoluprací v trestních věcech. |
(6) |
Řecko, Itálie‚ Kypr, Litva a Rakousko navrhly kandidáty na místa, která se uvolní k 29. červenci 2023. |
(7) |
Výběrová komise vypracovala odůvodněná stanoviska a stanovila pořadí jednotlivých kandidátů navržených uvedenými členskými státy, kteří splňovali podmínky uvedené v čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) 2017/1939, a předložila je Radě, která je obdržela dne 2. května 2023. |
(8) |
Podle pravidla VII bodu 2 čtvrtého pododstavce pravidel fungování výběrové komise stanovila výběrová komise pořadí kandidátů podle jejich kvalifikace a praxe. Stanovené pořadí udává preference výběrové komise a není pro Radu závazné. |
(9) |
Podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) 2017/1939 má Rada po obdržení odůvodněných stanovisek výběrové komise vybrat a jmenovat jednoho z kandidátů do funkce evropského žalobce daného členského státu. |
(10) |
Podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) 2017/1939 má Rada, jež rozhoduje prostou většinou, vybrat a jmenovat evropské žalobce na funkční období šesti let, které nelze obnovit. |
(11) |
Rada posoudila příslušné zásluhy kandidátů s přihlédnutím k odůvodněným stanoviskům předloženým výběrovou komisí. |
(12) |
Pokud jde o odůvodněné stanovisko týkající se kandidátů navržených Kyprem, prokazují důvody přednesené výběrovou komisí dostatečně, že s ohledem na mimořádné okolnosti v uvedeném členském státě je pro Kypr objektivně nemožné nalézt další způsobilé kandidáty v přiměřeném čase, přestože tento členský stát k tomu vyvinul veškeré nezbytné úsilí. Podmínky stanovené v pravidle VII.2 třetím odstavci pravidel fungování výběrové komise jsou proto splněny. S přihlédnutím ke zmíněným mimořádným okolnostem Rada shledala, že jí odůvodněné stanovisko předložené ve vztahu ke kandidátům navrženým Kyprem poskytuje dostatečný výběr způsobilých kandidátů, a jelikož jakékoli další prodlení se jmenováním evropských žalobců by mělo závažné nepříznivé důsledky na účinnost práva Evropské unie, rozhodla se jednat na tomto základě. |
(13) |
Na základě posouzení zásluh kandidátů se Rada řídila nezávazným pořadím preferencí stanoveným výběrovou komisí pro kandidáty navržené Řeckem, Kyprem, Litvou a Rakouskem. |
(14) |
Pokud jde o kandidáty navržené Itálií, Rada se nezávazným pořadím preferencí stanoveným výběrovou komisí neřídila, a to na základě posouzení zásluh těchto jednotlivých kandidátů, které bylo provedeno příslušnými přípravnými orgány Rady, a při zohlednění odůvodněného stanoviska předloženého výběrovou komisí, doplňujících informací a relevantních dokumentů předložených Itálií, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Následující osoby jsou jmenovány evropskými žalobci Úřadu evropského veřejného žalobce na neobnovitelné funkční období šesti let ode dne 29. července 2023:
|
pan Nikolaos PASCHALIS (5), |
|
pan Andrea VENEGONI (6), |
|
paní Anne PANTAZI LAMPROUOVÁ (7), |
|
pan Gedgaudas NORKŪNAS (8), |
|
paní Ursula SCHMUDERMAYEROVÁ (9). |
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Lucemburku dne 27. června 2023.
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1.
(2) Úř. věst. L 282, 12.11.2018, s. 8.
(3) Úř. věst. L 17, 19.1.2023, s. 90.
(4) Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2020/1117 ze dne 27. července 2020 o jmenování evropských žalobců Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 244, 29.7.2020, s. 18).
(5) Navržen Řeckem.
(6) Navržen Itálií.
(7) Navržena Kyprem.
(8) Navržen Litvou.
(9) Navržena Rakouskem.
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/119 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1336
ze dne 16. června 2023
o nápravných opatřeních, která mají přijmout Belgie a Lucembursko, pokud jde o některé výkonnostní cíle pro třetí referenční období v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004
(oznámeno pod číslem C(2023)3852)
(Pouze nizozemské a francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (1) (rámcové nařízení), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. c) třetí pododstavec uvedeného nařízení,
s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/317 ze dne 11. února 2019, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti a systém poplatků v jednotném evropském nebi (2), a zejména na čl. 15 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
OBECNÉ INFORMACE
(1) |
Podle článku 10 prováděcího nařízení (EU) 2019/317 mají členské státy vypracovat na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru závazné výkonnostní cíle na každé referenční období systému sledování výkonnosti traťových navigačních služeb a funkcí sítě. Tyto výkonnostní cíle musí být v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii přijatými Komisí na dotčené referenční období. |
(2) |
V reakci na dopad pandemie COVID-19 na poskytování letových navigačních služeb byla prováděcím nařízením Komise (EU) 2020/1627 (3) stanovena na třetí referenční období mimořádná opatření, která se odchylují od prováděcího nařízení (EU) 2019/317. Na základě toho stanovilo prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/891 (4) revidované výkonnostní cíle pro celou Unii na třetí referenční období. |
(3) |
Belgie, Německo, Francie, Lucembursko a Nizozemsko přijaly společně na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru střední Evropa (dále jen „FABEC“) návrh plánu výkonnosti na třetí referenční období (dále jen „návrh plánu výkonnosti“), který byl předložen Komisi v říjnu 2021. Na základě posouzení dospěla Komise v prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/728 (5) k závěru, že výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb (dále jen „belgicko-lucemburská oblast zpoplatnění“) obsažené v uvedeném návrhu plánu výkonnosti nejsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii, a stanovila doporučení pro revizi uvedených místních výkonnostních cílů. Členem bloku FABEC je rovněž Švýcarsko, které bylo součástí návrhu plánu výkonnosti bloku FABEC. Švýcarsko jako třetí země, na kterou se vztahuje systém sledování výkonnosti a systém poplatků podle dohody o letecké dopravě mezi EU a Švýcarskem, bylo o nesouladu místních výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů Belgie a Lucemburska obsažených v návrhu plánu výkonnosti bloku FABEC informováno samostatně prostřednictvím prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2022/780 (6) ze dne 13. dubna 2022. |
(4) |
Dne 13. července 2022 předložily Belgie, Německo, Francie, Lucembursko a Nizozemsko Komisi revidovaný návrh plánu výkonnosti bloku FABEC (dále jen „revidovaný návrh plánu výkonnosti“) na třetí referenční období. |
(5) |
Dne 24. října 2022 Komise zahájila svým rozhodnutím (EU) 2022/2255 (7) podrobné šetření uvedené v čl. 15 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2019/317 (dále jen „podrobné šetření“) týkající se revidovaných výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů navržených pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění, které jsou součástí revidovaného návrhu plánu výkonnosti. |
(6) |
Dne 28. října 2022, 3. listopadu 2022 a 4. listopadu 2022 Francie, Německo a Nizozemsko informovaly Komisi o tom, že odstoupily od revidovaného návrhu plánu výkonnosti, který byl vypracován společně na úrovni bloku FABEC. Současně tyto členské státy předložily Komisi jednotlivé revidované návrhy vnitrostátních plánů výkonnosti pro třetí referenční období. |
(7) |
Po novém posouzení Komise zjistila, že příslušné revidované vnitrostátní výkonnostní cíle jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii, a oznámila to Francii, Německu a Nizozemsku prostřednictvím rozhodnutí Komise (EU) 2023/176 (8), (EU) 2023/177 (9), respektive (EU) 2023/179 (10). Rovněž Švýcarsko informovalo Komisi o svém odstoupení od revidovaného návrhu plánu výkonnosti a současně dne 4. listopadu 2022 předložilo revidovaný návrh národního plánu výkonnosti. Komise zjistila, že výkonnostní cíle obsažené v revidovaném návrhu vnitrostátního plánu výkonnosti Švýcarska jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii, a oznámila to Švýcarsku rozhodnutím Komise (EU) 2022/178 ze dne 14. prosince 2022. |
(8) |
Belgie a Lucembursko žádné samostatné vnitrostátní plány výkonnosti neoznámily. Základem pro posouzení výkonnostních cílů Belgie a Lucemburska je proto i nadále revidovaný návrh plánu výkonnosti, který byl dříve vypracován na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru a u něhož Komise provedla podrobné šetření na základě svého rozhodnutí (EU) 2022/2255. |
(9) |
Toto rozhodnutí by proto mělo být určeno pouze Belgii a Lucembursku, protože Francie, Německo a Nizozemsko od revidovaného návrhu plánu výkonnosti předloženého blokem FABEC odstoupily a předložily samostatné vnitrostátní plány výkonnosti. U těchto plánů byl konstatován soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii (viz rozhodnutí Komise uvedená v (7). bodě odůvodnění). |
(10) |
Dne 27. října 2022 zaslaly útvary Komise Belgii první žádost o informace týkající se prvků, které jsou předmětem podrobného šetření. Dopis útvarů Komise Belgii ze dne 27. října 2022 byl současně zaslán také Lucembursku, a to pouze pro informaci. V reakci na tuto žádost belgické orgány předaly útvarům Komise dne 6. listopadu 2022 a 9. listopadu 2022 informace, které obdržely od poskytovatelů letových navigačních služeb. |
(11) |
Dne 9. listopadu 2022 se útvary Komise sešly s belgickými orgány. |
(12) |
Dne 11. listopadu 2022 zaslaly útvary Komise Belgii druhou žádost o informace a dne 28. listopadu 2022 obdržely od belgických orgánů další dokumenty. Dopis útvarů Komise Belgii ze dne 11. listopadu 2022 byl současně zaslán také Lucembursku, a to pouze pro informaci. |
(13) |
Dne 29. listopadu 2022 požádaly útvary Komise Belgii o dodatečné informace. Belgické orgány na tuto žádost odpověděly dne 8. prosince 2022 a rovněž doplnily údaje a informace, které předložily dne 28. listopadu 2022. Dopis útvarů Komise Belgii ze dne 29. listopadu 2022 byl současně zaslán také Lucembursku, a to pouze pro informaci. |
(14) |
Ve dnech 8. prosince a 15. prosince 2022 se útvary Komise sešly s belgickými orgány. |
(15) |
Dne 20. prosince 2022 zaslaly útvary Komise Belgii konečnou žádost o informace. Belgické orgány poskytly v reakci na tuto žádost dne 12. ledna 2023 dodatečné informace. Dopis útvarů Komise Belgii ze dne 20. prosince 2022 byl současně zaslán také Lucembursku, a to pouze pro informaci. |
(16) |
Dne 3. února 2023 vyzvaly útvary Komise Lucembursko, aby předložilo případné doplňující připomínky nebo komentáře k materiálům poskytnutým Belgií v reakci na žádosti o informace uvedené v (10)., (12)., (13). a (15). bodě odůvodnění. Lucemburské orgány na žádost útvarů Komise nepředložily žádné informace. |
(17) |
Dne 2. března 2023 se útvary Komise setkaly s orgány Belgie a Lucemburska. |
POSOUZENÍ REVIDOVANÝCH VÝKONNOSTNÍCH CÍLŮ BĚHEM PODROBNÉHO ŠETŘENÍ
Rozsah podrobného šetření
(18) |
Orgán pro kontrolu výkonnosti, který je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004, předložil Komisi zprávy o posouzení revidovaného návrhu plánu výkonnosti a o podrobném šetření revidovaných výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů navržených pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění. |
(19) |
Komise konstatuje, že výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti, kapacity a životního prostředí stanovené v revidovaném návrhu plánu výkonnosti zůstaly nezměněny. Komise ve svém prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/758 a v rozhodnutí (EU) 2022/2255 neuvedla žádná zjištění týkající se těchto výkonnostních cílů. V tomto rozhodnutí proto nejsou k posouzení výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti, kapacity a životního prostředí uvedeny žádné další připomínky. |
(20) |
Vzhledem k pochybnostem uvedeným v rozhodnutí (EU) 2022/2255, jež se týkaly souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii, měla Komise při podrobném šetření možnost dále analyzovat výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů navržené Belgií a Lucemburskem (uvedené v tabulce níže).
|
(21) |
Podrobné šetření zahrnovalo prvky stanovené v příloze rozhodnutí (EU) 2022/2255 a bylo zaměřeno na služby týkající se vzdušného prostoru Belgie. Z tohoto důvodu byly žádosti útvarů Komise o informace (viz (10). až (15). bod odůvodnění) adresovány belgickým orgánům, zatímco příslušné vnitrostátní orgány Lucemburska tyto žádosti obdržely pouze pro informaci. |
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů na základě kritérií pro posouzení stanovených v bodě 1.4 písm. a), b) a c) přílohy IV prováděcího nařízení 2019/317
(22) |
Komise posoudila soulad revidovaných výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů uvedených v (18). bodě odůvodnění s výkonnostními cíli pro celou Unii v souladu s kritérii pro posouzení uvedenými v bodě 1.4 písm. a), b) a c) přílohy IV prováděcího nařízení 2019/317, přičemž zohlednila zjištění podrobného šetření, která jsou uvedena níže v (26). až (67). bodě odůvodnění. |
(23) |
Pokud jde o kritéria stanovená v bodě 1.4 písm. a) a b) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Komise konstatuje, že výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění zaostávají jak za vývojovým trendem stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii ve třetím referenčním období, tak za dlouhodobým vývojovým trendem stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii ve druhém referenčním období i třetím referenčním období dohromady. Vývojový trend stanovených jednotkových nákladů pro třetí referenční období v Belgii a Lucembursku ve výši +1,9 % totiž neodpovídá vývojovému trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii ve výši +1,0 % za stejné období, přičemž jejich dlouhodobý vývojový trend stanovených jednotkových nákladů ve výši +1,1 % je výrazně vyšší než úroveň odpovídajícího trendu pro celou Unii, a to -1,3 %. |
(24) |
Pokud jde o kritérium stanovené v příloze IV bodě 1.4 písm. c) prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Komise zjistila, že základní hodnota pro stanovené jednotkové náklady v Belgii a Lucembursku ve výši 83,26 EUR v reálných cenách z roku 2017 je o 13,2 % vyšší než průměrná základní hodnota, jež u příslušné srovnávací skupiny činí 73,53 EUR v reálných cenách z roku 2017. |
(25) |
V rámci podrobného šetření Komise dále odůvodnila své posouzení výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů Belgie a Lucemburska na základě kritérií pro posouzení stanovených v bodě 1.4 písm. a), b) a c) přílohy IV prováděcího nařízení 2019/317 analýzou následujících prvků:
|
Zjištění týkající se stanovených nákladů pro oblast zpoplatnění rozdělených podle jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb
(26) |
Komise konstatuje, že výsledkem revidovaného návrhu plánu výkonnosti jsou stanovené jednotkové náklady na rok 2024 ve výši 89,87 EUR (v reálných cenách z roku 2017) pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění, jak je uvedeno v (18). bodě odůvodnění. Jedná se o nejvyšší úroveň stanovených jednotkových nákladů na rok 2024 ze všech oblastí zpoplatnění traťových navigačních služeb zahrnutých do oblasti působnosti systému sledování výkonnosti a systému poplatků. |
(27) |
Zkoumanou oblast zpoplatnění obsluhují tři poskytovatelé letových navigačních služeb, a to společnosti skeyes, Středisko řízení horního vzdušného prostoru v Maastrichtu (dále jen „MUAC“) a Lucemburská správa letové navigace (dále jen „ANA Lucembursko“). Stanovené náklady dále vznikají v souvislosti s vnitrostátními kontrolními orgány v Belgii a Lucembursku. |
(28) |
V tabulce níže je uvedeno, jak je nákladový základ oblasti zpoplatnění rozdělen podle jednotlivých subjektů a jak se příslušné náklady těchto subjektů vyvíjely v čase.
|
(29) |
Pokud jde o stanovené náklady na rok 2024, Komise konstatuje, že 59 % stanovených nákladů v oblasti zpoplatnění vzniká společnosti skeyes, zatímco na organizaci MUAC připadá 33 % nákladového základu. Společný podíl společnosti ANA Lucembursko a belgických a lucemburských vnitrostátních kontrolních orgánů představuje 8 % stanovených nákladů. |
(30) |
Komise uznává, že oproti návrhu plánu výkonnosti snižuje revidovaný návrh plánu výkonnosti celkové stanovené náklady pro oblast zpoplatnění na rok 2024 o 19,3 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Komise konstatuje, že k tomuto poklesu do značné míry přispívá společnost skeyes, která snížila náklady o 16 milionů EUR (v reálných cenách z roku 2017). Podle Belgie dosáhla společnost skeyes tohoto snížení nákladů prostřednictvím:
|
(31) |
Na druhou stranu Komise konstatuje, že náklady organizace MUAC přidělené oblasti zpoplatnění se v revidovaném návrhu plánu výkonnosti téměř nezměnily, neboť došlo pouze k malému snížení nákladů ve výši 0,3 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). |
(32) |
Na základě hodnocení provedeného orgánem pro kontrolu výkonnosti Komise konstatuje, že jak společnost skeyes, tak organizace MUAC výrazně zvýšily své náklady vyjádřené v reálných cenách oproti druhému referenčnímu období a že tyto náklady v průběhu třetího referenční období dále rostly, a to především v důsledku vyšších nákladů na zaměstnance a dalších provozních nákladů. Plánuje se, že v roce 2024 budou náklady na zaměstnance společnosti skeyes o 6,9 % vyšší než v roce 2019, což představuje rozdíl 6,5 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). V případě organizace MUAC je nárůst nákladů na zaměstnance vynaložených v oblasti zpoplatnění oproti situaci v roce 2019 ještě výraznější, neboť se plánuje, že tyto náklady budou v roce 2024 o 30 % vyšší než v roce 2019, což představuje nárůst o 15,0 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). |
(33) |
Stanovené náklady organizace ANA Lucembursko a belgických a lucemburských vnitrostátních kontrolních orgánů nevzbuzují žádné obavy. |
Konkrétní zjištění týkající se společnosti skeyes
(34) |
Pokud jde o společnost skeyes, která má na stanovených nákladech v oblasti zpoplatnění největší podíl, obdržela Komise od orgánu pro kontrolu výkonnosti dodatečnou srovnávací analýzu. Z této analýzy vyplývá, že relativní výkonnost v oblasti efektivity nákladů společnosti skeyes se zhoršila ve srovnání s LVNL (14), které má velmi podobné provozní prostředí a které je pro účely posouzení výkonnostních cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů zařazeno do stejné srovnávací skupiny (15). Na konci druhého referenčního období byly jednotkové náklady společnosti skeyes na rok 2019 o 2,2 % vyšší než jednotkové náklady LVNL (16). Očekává se, že do konce třetího referenčního období v roce 2024 po úpravě jednotkových nákladů společnosti skeyes o jednorázové snížení nákladů ve výši 6,5 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) uvedeném ve (30). bodě odůvodnění, budou jednotkové náklady společnosti skeyes o 9,4 % vyšší než jednotkové náklady LVNL. |
(35) |
Na základě hodnocení orgánu pro kontrolu výkonnosti je tento rozdíl v efektivitě nákladů mezi společností skeyes a LVNL způsoben především náklady na zaměstnance. Na základě revidovaného návrhu plánu výkonnosti plánuje společnost skeyes v roce 2024 vynaložit na zaměstnance o 23 % více prostředků na výkonovou jednotku traťových navigačních služeb než LVNL. Při vyjádření v penězích a po úpravě na roční nákladový základ společnosti skeyes by tento rozdíl představoval příplatek pro uživatele vzdušného prostoru ve výši 18,7 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) za uvedený rok. |
(36) |
Komise dále konstatuje, že efektivitu nákladů společnosti skeyes významně ovlivňují náklady vyplývající ze systému předčasného odchodu do důchodu nazvaného „režim funkční dostupnosti DISPO“ (dále jen „režim DISPO“), který v souladu s belgickým právem (17) umožňuje řídícím letového provozu pracujícím ve společnosti skeyes odejít ze služby pět let před zákonným datem odchodu do důchodu. Během těchto pěti let pobírají příspěvek ve výši 75 % až 85 % svého posledního platu. Podle informací uvedených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti jsou řídící letového provozu v současné době umísťováni do režimu DISPO ve věku 56 let a tato věková hranice má být od roku 2025 zvýšena na 57 let. |
(37) |
Komise konstatuje, že náklady na režim DISPO nese plně společnost skeyes, která tyto náklady přenáší na uživatele vzdušného prostoru prostřednictvím nákladového základu svých traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb. Na základě údajů o nákladech z minulosti a podrobných odhadů budoucích nákladů na třetí referenční období, které poskytla Belgie, činí náklady na traťové navigační služby vyplývající z režimu DISPO v průběhu třetího referenčního období celkem 29 milionů EUR (v reálných cenách z roku 2017) a ve srovnání s druhým referenčním obdobím se téměř zdvojnásobily. Pokud jde o rok 2024, Belgie uvádí, že stanovené náklady na traťové navigační služby vyplývající z režimu DISPO budou činit 8,7 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). |
(38) |
Komise uznává, že rostoucí nákladnost režimu DISPO v průběhu času je způsobena vyšším počtem řídících letového provozu, kteří tento systém využívají. Zatímco totiž v roce 2022 Belgie vykázala u společnosti skeyes jako celku v rámci režimu DISPO celkem 43 plných pracovních úvazků, předpokládá se, že v roce 2024 tento počet dosáhne 71 plných pracovních úvazků. Belgie očekává postupný trvalý nárůst počtu plných pracovních úvazků v rámci režimu DISPO i po třetím referenčním období, a to nejméně do roku 2030. |
(39) |
Komise podotýká, že dotčení řídící letového provozu zůstávají během svého zařazení v rámci režimu DISPO společnosti skeyes k dispozici a mohou být touto společností kdykoli povoláni zpět do služby, s platem v plné výši, k plnění úkolů jiných, než jsou úkoly aktivního řídícího letového provozu. Z informací poskytnutých Belgií však vyplývá, že ve skutečnosti byl společností skeyes povolán zpět do služby pouze velmi omezený počet řídících letového provozu zařazených do režimu DISPO. Od roku 2015 bylo zpět do služby povoláno 17 řídících letového provozu, někteří z nich i několikrát, k výkonu různých funkcí. Vzhledem k odhadům uvedeným orgánem pro kontrolu výkonnosti poskytli tito řídící letového provozu povolaní zpět do služby v roce 2022 příspěvek k činnostem souvisejícím s poskytováním traťových navigačních služeb ve výši přibližně 4 plných pracovních úvazků. Tyto čtyři plné pracovní úvazky představují pouze desetinu celkového počtu plných pracovních úvazků, které mohly být v rámci režimu DISPO k dispozici. Z toho vyplývá, že společnost skeyes využívá zaměstnance, kteří jsou k dispozici v rámci režimu DISPO, jen ve velmi omezené míře. |
(40) |
Belgie nenavrhla v revidovaném návrhu plánu výkonnosti žádná zmírňující opatření, která by omezila tento rostoucí finanční dopad režimu DISPO na nákladovou základnu třetího referenčního období. |
Konkrétní zjištění týkající se organizace MUAC
(41) |
Komise dále zkoumala, jak členské státy, které jsou součástí dohody MUAC (18), a to Belgie, Německo, Lucembursko a Nizozemsko, rozdělují celkové stanovené náklady vzniklé v rámci organizace MUAC do svých příslušných oblastí zpoplatnění. |
(42) |
V této souvislosti Komise podotýká, že stanovené náklady organizace MUAC se mezi státy této organizace rozdělují na základě jediného kritéria, a tím je počet kvalifikovaných řídících letového provozu, kteří jsou ve službě nebo se plánuje, že budou ve službě, ve třech sektorových skupinách (19) organizace MUAC k 1. lednu každého roku. Komise rovněž konstatuje, že 92 % nákladů bruselské sektorové skupiny (dále jen „sektor Brusel“) připadá na belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění. Další dvě sektorové skupiny organizace MUAC, a to „sektorová skupina DECO“ a „hannoverská sektorová skupina“, se nacházejí mimo zeměpisnou oblast působnosti belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění, a proto nevytvářejí náklady přidělené této oblasti zpoplatnění. |
(43) |
Komise si je vědoma skutečnosti, že metodika přidělování nákladů byla stanovena v dohodě MUAC a vychází z předpokladu, že počet řídících letového provozu v každém sektoru odráží pracovní zátěž při poskytování služeb, a tedy i náklady na služby a složitost každého sektoru. |
(44) |
Komise však podotýká, že Belgie v posledních letech vyjadřuje obavy ohledně dopadů této metodiky přidělování nákladů na její oblast zpoplatnění. Belgie zejména tvrdí, že její příspěvek k celkovým nákladům organizace MUAC vypočtený na základě počtu řídících letového provozu přidělených sektoru Brusel je nepřiměřeně vysoký, vezme-li se v úvahu skutečnost, že sektor Brusel vytváří relativně nižší počet výkonových jednotek a souvisejících příjmů než ostatní dva sektory organizace MUAC. Belgie dále uvádí, že vyšší náklady na výkonovou jednotku v sektoru Brusel organizace MUAC ve srovnání s ostatními dvěma sektory organizace MUAC vysvětluje větší složitost jejího vzdušného prostoru, která vede k dodatečnému pracovnímu zatížení řídících letového provozu. |
(45) |
Na základě hodnocení orgánu pro kontrolu výkonnosti Komise konstatuje, že podíl celkových nákladů organizace MUAC přidělených Belgii a Lucembursku se v průběhu času skutečně zvýšil, neboť se zvýšil počet řídících letového provozu přidělených sektoru Brusel. V důsledku toho, zatímco v roce 2014 se Belgie a Lucembursko podílely na nákladech organizace MUAC 32 %, ve třetím referenčním období tento podíl vzrostl na 34 %. Dopad této změny na nákladový základ belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění dále zhoršuje celkové zvýšení celkových nákladů organizace MUAC. Komise podotýká, že stanovené náklady organizace MUAC pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění jsou na rok 2024 stanoveny reálně o 39 % výše než v roce 2014 (20), zatímco výkonové jednotky pro tuto oblast zpoplatnění mají být v roce 2024 podle prognózy pouze o 11 % vyšší než v roce 2014. |
(46) |
Komise bere na vědomí prohlášení Belgie, které učinila během podrobného šetření a v němž uvedla, že metodika financování nákladů organizace MUAC zavedená v roce 1986 „je založena na systému úhrady nákladů“ a „nesleduje hospodářskou regulaci, kterou ukládá systém sledování výkonnosti“. Podle souvisejících připomínek, které vznesl orgán pro kontrolu výkonnosti, organizace MUAC fakticky těží z tzv. systému úplné úhrady nákladů. Přestože je tedy organizace MUAC poskytovatelem letových navigačních služeb, který spadá do oblasti působnosti systému sledování výkonnosti a systému poplatků podle čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/317, nenese finanční rizika ani neuplatňuje finanční pobídky vyplývající z mechanismu sdílení rizika provozu stanoveného v článku 27 prováděcího nařízení (EU) 2019/317, z mechanismu sdílení nákladových rizik stanoveného v článku 28 uvedeného prováděcího nařízení 2019/317 a z pobídek za dosažení cílů v oblasti kapacity stanovených v čl. 11 odst. 3 uvedeného prováděcího nařízení. |
(47) |
Komise podotýká, že informace získané poprvé během podrobného šetření týkajícího se provádění systému sledování výkonnosti a systému poplatků v souvislosti s organizací MUAC vyvolávají obavy, pokud jde o dodržování příslušných právních požadavků. Tímto závěrem není dotčeno případné řízení o nesplnění povinnosti, které může Komise v této věci zahájit. |
Náklady související s odloženými nebo zrušenými investicemi druhého referenčního období
(48) |
Komise konstatuje, že v průběhu druhého referenčního období společnost skeyes i organizace MUAC odložily nebo zrušily několik plánovaných investic do dlouhodobých aktiv, které byly součástí plánu výkonnosti na druhé referenční období. Tyto investice byly částečně účtovány uživatelům vzdušného prostoru jako součást nákladového základu pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění, přestože nebyly dokončeny, a nepřinesly tak očekávané provozní přínosy. Podle výpočtů provedených orgánem pro kontrolu výkonnosti to v nominálním vyjádření a pro druhé referenční období jako celek znamenalo zisk 7,8 milionu EUR v případě společnosti skeyes a 2,1 milionu EUR v případě organizace MUAC. Belgie uvádí, že uživatelům vzdušného prostoru neplánuje uhradit žádné částky účtované v rámci druhého referenčního období za plánované a nedokončené investice do dlouhodobých aktiv, neboť se domnívá, že v souvislosti s druhým referenčním obdobím neexistuje žádný právní požadavek, aby tak učinila. |
(49) |
V případě, že některé z těchto investic druhého referenčního období budou dokončeny později, měly by vnitrostátní kontrolní orgány Belgie a Lucemburska v souladu s čl. 22 odst. 7 prováděcího nařízení (EU) 2019/317 zajistit, aby veškeré příslušné částky, které již byly získány zpět v rámci druhého referenčního období, nebyly uživatelům vzdušného prostoru účtovány podruhé v rámci třetího referenčního období nebo v následujících referenčních obdobích. |
Zjištění týkající se složitosti poskytování letových navigačních služeb v dané oblasti zpoplatnění a jejího vývoje v průběhu času
(50) |
Belgie a Lucembursko tvrdí, že klíčovým faktorem, který způsobuje odchylku jejich navrhovaných výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů od vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii, je složitost vzdušného prostoru. Belgie a Lucembursko zejména objasňují, že složitost belgicko-lucemburského vzdušného prostoru zvyšuje relativní pracovní zátěž řídících letového provozu, a tudíž má negativní dopad na produktivitu řídících letového provozu a na nákladový základ traťových navigačních služeb. |
(51) |
S ohledem na zjištění orgánu pro kontrolu výkonnosti Komise připouští, že vzdušný prostor v oblasti zpoplatnění v Belgii a Lucembursku je vzhledem k vysokému počtu letů a různorodosti letových drah značně složitý. Společnost skeyes a organizace MUAC proto čelí složitým provozním podmínkám. |
(52) |
Komise však konstatuje, že Belgie ani Lucembursko nepředložily žádné důkazy o tom, že by byl provoz ve třetím referenčním období složitější než ve druhém referenčním období nebo že by se jeho složitost ve zbývajících měsících třetího referenčního období dále zvyšovala. |
(53) |
Na základě dostupných informací, které byly dále analyzovány orgánem pro kontrolu výkonnosti, zůstala složitost v průběhu druhého referenčního období relativně stabilní, jak u společnosti skeyes, tak organizace MUAC. Pokud jde o roky 2020 a 2021, nelze o složitosti provozu vyvodit žádné smysluplné závěry z důvodu mimořádně nízké úrovně provozu, která byla důsledkem pandemie COVID-19. Co se týče zbývající části třetího referenčního období, nic nenasvědčuje tomu, že by se složitost výrazně lišila od situace zjištěné během druhého referenčního období. |
(54) |
Vzhledem k tomu, že relativně vysoká složitost provozu v oblasti zpoplatnění v Belgii a Lucembursku je za běžných provozních podmínek v průběhu času konstantní, jak je vysvětleno v (52). a (53). bodě odůvodnění, domnívá se Komise, že se na tuto složitost nelze odvolávat jako na odůvodnění zvýšení nákladů ve třetím referenčním období. Zjištění uvedená v (23). bodě odůvodnění, pokud jde o kritéria pro posouzení stanovená v bodě 1.4 písm. a) a b) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, proto zůstávají zachována. |
(55) |
Komise dále připomíná, že složitost provozu již byla zohledněna při definování srovnávacích skupin poskytovatelů letových navigačních služeb, které se používají pro účely kritéria pro posouzení stanoveného v bodě 1.4 písm. c) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317. V současné době tvoří stanovené srovnávací skupiny poskytovatelé letových navigačních služeb s podobnými provozními a ekonomickými podmínkami a srovnávací skupina Belgie a Lucemburska zahrnuje Rakousko, Švýcarsko a Nizozemsko, které všechny mají poměrně složité provozní prostředí. Zjištění uvedené v (24). bodě odůvodnění, pokud jde o kritérium pro posouzení stanovené v bodě 1.4 písm. c) přílohy IV, proto zůstává zachováno. |
Zjištění týkající se ujednání o přeshraničním poskytování služeb se sousedními zeměmi a jejich provozního a finančního dopadu
(56) |
Belgie a Lucembursko v revidovaném návrhu plánu výkonnosti objasňují, že sektor Brusel organizace MUAC zahrnuje poskytování přeshraničních služeb ve vzdušném prostoru Francie a Německa. Belgie a Lucembursko dále upřesňují, že výkonové jednotky traťových navigačních služeb u letů řízených organizací MUAC v těchto přeshraničních oblastech se zaznamenávají v oblastech zpoplatnění uvedených členských států, zatímco náklady na tyto poskytované služby se účtují uživatelům létajícím v belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění. Belgie a Lucembursko poukazují na to, že tato situace vede ke zvýšení stanovených jednotkových nákladů v jejich oblasti zpoplatnění. |
(57) |
Během podrobného šetření Komise analyzovala ujednání o přeshraničním poskytování služeb týkající se belgicko-lucemburské oblastí zpoplatnění. Komise zjistila, že organizace MUAC poskytuje služby ve třech přeshraničních oblastech ve Francii a Německu, které jsou významné z hlediska pracovní zátěže a za které organizace MUAC nedostává žádnou finanční kompenzaci od členských států, které ji poskytováním těchto služeb pověřily. Totéž lze konstatovat i v případě dvou přeshraničních oblastí ve vzdušném prostoru Nizozemska, v nichž je poskytováním služeb pověřena společnost skeyes. |
(58) |
Na základě další analýzy provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti Komise odhaduje, že služby poskytované organizací MUAC a společností skeyes v přeshraničních oblastech uvedených v (57). bodě odůvodnění představovaly v roce 2019 celkové náklady ve výši přibližně 12,2 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017), přičemž na organizaci MUAC připadá 6,8 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) a na společnost skeyes 5,4 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). |
(59) |
Komise nicméně konstatuje, že Belgie během druhého a třetího referenčního období neoznámila žádné změny v poskytování služeb společností skeyes a organizací MUAC v přeshraničních oblastech. Tyto činnosti se během druhého a třetího referenčního období z hlediska rozsahu nerozšířily a nepřinesly další pracovní zátěž poskytovatelům letových navigačních služeb. Jelikož tedy související náklady zůstaly v poměru k celkovému nákladovému základu belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění poměrně stabilní, nemají služby poskytované společností skeyes a organizací MUAC v přeshraničních oblastech významný dopad na výpočet trendů efektivity nákladů. Zjištění uvedená v (23). bodě odůvodnění, pokud jde o kritéria pro posouzení stanovená v bodě 1.4 písm. a) a b) přílohy IV, proto zůstávají zachována. |
(60) |
A konečně, ačkoli zkoumaná ujednání o přeshraničním poskytování služeb přinášejí významné výhody, neboť snižují složitost provozu a zvyšují účinnost služeb, zásada „platí uživatel“ stanovená v článku 15 nařízení (EU) č. 550/2004 znamená, že „uživatelé vzdušného prostoru by měli platit za náklady, které vzniknou v místě užití nebo v jeho nejbližším okolí“ (21). V souladu s tím čl. 21 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/317 požaduje, aby oblasti zpoplatnění byly „v souladu s poskytováním letových navigačních služeb“ a stanoví, že „mohou zahrnovat služby poskytované poskytovatelem letových navigačních služeb usazeným v jiném členském státě ve vztahu k přeshraničnímu vzdušnému prostoru“. Ustanovení čl. 22 odst. 1 uvedeného prováděcího nařízení dále stanoví, že nákladový základ pro oblast zpoplatnění „sestává ze stanovených nákladů, které se vztahují na poskytování letových navigačních služeb v příslušné oblasti zpoplatnění.“. |
(61) |
S ohledem na to, co bylo uvedeno v (60). bodě odůvodnění, se Komise domnívá, že stávající ujednání o financování poskytování letových navigačních služeb v přeshraničních oblastech uvedených v (57). bodě odůvodnění nejsou v souladu s právními požadavky, na nichž je založen systém sledování výkonnosti a systém poplatků. Tímto závěrem není dotčeno případné řízení o nesplnění povinnosti, které může Komise v této věci zahájit. |
(62) |
Vzhledem k tomu, že financování služeb poskytovaných v přeshraničních oblastech není v souladu s právními předpisy uvedenými v (60). bodě odůvodnění, nelze jím odůvodnit žádnou úpravu základní hodnoty na rok 2019 pro účely kritéria pro posouzení stanoveného v bodě 1.4 písm. c) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317. Kromě toho, s ohledem na zjištění orgánu pro kontrolu výkonnosti, i kdyby byla základní hodnota na rok 2019 pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění upravena o služby poskytované v přeshraničních oblastech, přesto by to vedlo k rozdílu ve výši +5,9 % pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění ve srovnání s průměrnou základní hodnotou srovnávací skupiny. Zjištění uvedené v (24). bodě odůvodnění, pokud jde o kritérium pro posouzení stanovené v bodě 1.4 písm. c) přílohy IV, proto zůstává zachováno. |
Zjištění týkající se rozdělení nákladů mezi traťové navigační služby a letištní a přibližovací služby
(63) |
Belgie zavedla ve třetím referenčním období revidovanou metodiku přidělování nákladů pro přiřazování stanovených nákladů mezi traťové navigační služby a letištní a přibližovací služby ve třetím referenčním období. Provedené změny se týkají přidělení nákladů na přibližovací služby řízení, které vznikly společnosti skeyes, a přidělení nákladů, které vznikly belgickým vnitrostátním kontrolním orgánům. Komise konstatuje, že Belgie se rozhodla přidělit své náklady na přibližovací služby řízení téměř výhradně traťovým navigačním službám, což vede k převodu dodatečných stanovených nákladů do belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění ve třetím referenčním období. |
(64) |
Komise podotýká, že Belgie a Lucembursko v revidovaném návrhu plánu výkonnosti upravily základní hodnoty na roky 2014 a 2019, aby zohlednily změny v rozdělení nákladů mezi traťové navigační služby a letištní a přibližovací služby. Tyto změny proto nemají přímý dopad na posouzení výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů v souladu s kritérii stanovenými v příloze IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317. |
(65) |
S ohledem na hodnocení provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti však Komise konstatuje, že Belgie zvýšila základní hodnotu na rok 2019 pro oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb o 14,3 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) a současně snížila základní hodnotu pro svou oblast zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb, která zahrnuje bruselské letiště (EBBR), o 4,4 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Komise si je vědoma toho, že společnosti skeyes vznikají náklady také v souvislosti s přibližovacími službami poskytovanými na regionálních letištích, které nespadají do oblasti působnosti plánu výkonnosti ve třetím referenčním období. Komise se však domnívá, že Belgie dostatečně nevysvětlila a neodůvodnila velký rozdíl mezi úpravami použitými na základní hodnoty traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, neboť přerozdělené náklady na přibližovací služby řízení týkající se regionálních letišť mimo oblast působnosti plánu výkonnosti se zdají být nepřiměřené. |
(66) |
Kromě toho Komise konstatuje, že Belgie tím, že zahrnula své náklady na přibližovací služby řízení téměř výhradně do nákladového základu traťových navigačních služeb, nerozdělila tyto náklady poměrným způsobem mezi traťové navigační služby a letištní a přibližovací služby na základě transparentní metodiky. Komise se domnívá, že takové přidělování nákladů na přibližovací služby řízení je v rozporu s požadavky stanovenými v čl. 15 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 550/2004 a v čl. 22 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) 2019/317. |
(67) |
Proto s ohledem na připomínky uvedené v (63). až (66). bodě odůvodnění není tímto rozhodnutím dotčeno případné řízení o nesplnění povinnosti, které může Komise zahájit v souvislosti se změnami metodiky přidělování nákladů, jež Belgie provedla ve třetím referenčním období. |
Závěr ohledně posouzení na základě kritérií pro posuzování stanovených v bodě 1.4 písm. a), b) a c) přílohy IV prováděcího nařízení 2019/317
(68) |
S ohledem na výše uvedená zjištění dospěla Komise k závěru, že výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění nesplňují žádné z kritérií pro posouzení stanovených v bodě 1.4 písm. a), b) a c) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317. |
Posouzení opatření, jimiž Belgie a Lucembursko odůvodňují zjištěné odchylky od trendů efektivity nákladů pro celou Unii
(69) |
Podle bodu 1.4 písm. d) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317 musí Komise navíc přezkoumat, zda jsou odchylky od kritérií stanovených v bodě 1.4 písm. a), b) a c) uvedené přílohy nezbytné a přiměřené k tomu, aby bylo možné dosáhnout výkonnostních cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity nebo provést restrukturalizační opatření ve smyslu čl. 2 odst. 18 prováděcího nařízení (EU) 2019/317. Komise zejména ověřila, zda jsou zjištěné odchylky od vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii a od dlouhodobého vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii způsobeny výhradně dodatečnými stanovenými náklady na opatření týkající se kapacity. |
(70) |
S ohledem na výpočty provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti Komise konstatuje, že odhadovaný rozdíl mezi stanovenými náklady na traťové navigační služby pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění ve třetím referenčním období na rok 2024 a stanovenými náklady, které by byly nutné k dosažení vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii ve třetím referenčním období, činí přibližně 8,2 milionu EUR v reálných cenách z roku 2017, zatímco v případě dlouhodobého vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii je zjištěn odpovídající rozdíl ve výši přibližně 43,7 milionu EUR v reálných cenách z roku 2017. |
(71) |
Komise konstatuje, že revidovaný návrh plánu výkonnosti obsahuje sedm opatření pro dosažení cílů v oblasti kapacity (dále jen „opatření týkající se kapacity“), která Belgie a Lucembursko považují za nezbytná k dosažení cílů v oblasti kapacity a jež podle Belgie a Lucemburska odůvodňují odchylky jejich výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů od výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů pro celou Unii. |
(72) |
V návaznosti na zjištění uvedená v rozhodnutí (EU) 2022/2255 ohledně těchto opatření týkajících se kapacity Komise tato opatření dále analyzovala. |
Opatření 1
(73) |
První opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 1“) zahrnuje nábor a výcvik řídících letového provozu společností skeyes s cílem zachovat odpovídající počet řídících letového provozu ve třetím referenčním období a ve čtvrtém referenčním období. Belgie a Lucembursko vysvětlují, že opatření 1 je nezbytné k řešení stárnutí pracovníků na pozici řídících letového provozu a z toho vyplývajícího vysokého počtu odchodů do důchodu očekávaných během třetího a čtvrtého referenčního období. Tyto odchody do důchodu vyplývají zejména z uplatnění režimu DISPO uvedeného v (36). bodě odůvodnění. |
(74) |
Během podrobného šetření Belgie dále zdůraznila, že počet aktivních řídících letového provozu ve společnosti skeyes by se bez náborových a výcvikových činností předpokládaných v rámci opatření 1 do konce třetího referenčního období snížil o 15 %. Podle Belgie by to vedlo k výraznému snížení kapacity. |
(75) |
Na základě informací poskytnutých Belgií Komise souhlasí s tím, že nábor a výcvik řídících letového provozu společností skeyes je nezbytný k zachování a zvýšení počtu zaměstnanců na pozici řídících letového provozu a pro zajištění toho, aby počet řídících letového provozu odpovídal předpokládanému budoucímu vývoji dopravy. Komise však také podotýká, že potřeba tak rozsáhlého výcviku nových řídících letového provozu je do značné míry důsledkem předčasných odchodů do důchodu v rámci režimu DISPO. |
(76) |
Celkové náklady na opatření 1 ve třetím referenčním období se v revidovaném návrhu plánu výkonnosti zvýšily a činí přibližně 27 milionů EUR (v reálných cenách z roku 2017). Ve srovnání s návrhem plánu výkonnosti jsou náklady na opatření 1 v nominálním vyjádření vyšší o 22,4 % na rok 2022, o 49,0 % na rok 2023 a o 36,8 % na rok 2024. |
(77) |
Belgie tvrdí, že zvýšené náklady na opatření 1 jsou odůvodněny dopadem vyšší inflace a přesnějším odhadem skutečných nákladů na nábor nových pracovníků, a to z důvodu rychlejšího oživení dopravy a vyšší míry neúspěšnosti studentů programu pro řídící letového provozu, než se očekávalo, ve výcvikových cyklech, které již byly ukončeny během třetího referenčního období. Belgie zejména vysvětluje, že společnost skeyes před předložením revidovaného návrhu plánu výkonnosti aktualizovala svůj obchodní plán a nyní plánuje v letech 2022 až 2024 přijmout další řídící letového provozu při maximální kapacitě výcviku. |
(78) |
Komise konstatuje, že v revidovaném návrhu plánu výkonnosti je zároveň plánovaný počet aktivních řídících letového provozu v roce 2024 o 6 % nižší než v návrhu plánu výkonnosti. Jak je uvedeno v (77). bodě odůvodnění, předpokládá Komise, že tato situace je důsledkem vyšší míry neúspěšnosti studentů programu pro řídící letového provozu u společnosti skeyes, než se očekávalo. |
(79) |
Komise konstatuje, že zvýšení nákladů v souvislosti s opatřením 1 uvedené v (76). bodě odůvodnění je podstatně vyšší než změny indexu inflace, které se odrážejí v revidovaném návrhu plánu výkonnosti. Komise podotýká, že náklady původně uvedené v návrhu plánu výkonnosti v souvislosti s opatřením 1 byly omezeny na výcvik řídících letového provozu pro účely traťových navigačních služeb poskytovaných společností skeyes v rámci belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění. Na základě informací obdržených od Belgie během podrobného šetření však zvýšené náklady v souvislosti s opatřením 1 obsažené v revidovaném návrhu plánu výkonnosti zahrnují také výcvik řídících letového provozu společností skeyes pro účely letištních a přibližovacích služeb. Náklady související s oblastí zpoplatnění letištních a přibližovacích služeb by do opatření 1 neměly být zahrnuty. |
(80) |
Komise se proto domnívá, že Belgie dostatečně nevysvětlila, přestože o to byla požádána, jak byly plánované činnosti výcviku řídících letového provozu a plánovaný nábor studentů programu pro řídící letového provozu ve společnosti skeyes v oblasti traťových navigačních služeb upraveny mezi návrhem plánu výkonnosti a revidovaným návrhem plánu výkonnosti. Belgie navíc nedoložila odhadované náklady v souvislosti s traťovými navigačními službami, které společnosti skeyes vznikly na jednoho studenta programu pro řídící letového provozu, a nevysvětlila vysokou variabilitu těchto nákladů mezi jednotlivými roky. Vzhledem k těmto úvahám Komise nemohla vyčíslit, jak plánované zvýšení počtu studentů programu pro řídící letového provozu ve společnosti skeyes uvedené v (77). bodě odůvodnění přispívá ke změně nákladů u opatření 1 zjištěné v (76). bodě odůvodnění, pokud jde o traťové navigační služby. |
(81) |
I za předpokladu, že by společnosti skeyes skutečně vznikly vyšší náklady na výcvik v souvislosti s traťovými navigačními službami a v důsledku zvýšeného počtu studentů programu pro řídící letového provozu v letech 2022 až 2024, domnívá se Komise, že tyto vyšší náklady na výcvik jsou přinejmenším významnou měrou zmírněny nižšími náklady na zaměstnance vyplývajícími z nižšího počtu plánovaných aktivních řídících letového provozu ve stejném časovém období, jak je uvedeno v (78). bodě odůvodnění. |
(82) |
Komise podotýká, že náklady vzniklé v souvislosti s opatřením 1 jsou ve skutečnosti do značné míry důsledkem režimu DISPO, který se Belgie sama rozhodla přijmout a uplatňovat u řídících letového provozu pracujících ve společnosti skeyes. Je zřejmé, že režim DISPO vede během třetího referenčního období k vysokému počtu předčasných odchodů řídících letového provozu do důchodu a jejich průběžné nahrazování novými řídícími letového provozu je pro společnost skeyes značnou provozní i finanční zátěží. S ohledem na hodnocení provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti a na naléhavou potřebu společnosti skeyes zajistit ve třetím referenčním období bezpečné a nepřetržité poskytování požadované kapacity se však Komise po pečlivé úvaze domnívá, že opatření 1 je nezbytné k dosažení místních výkonnostních cílů v oblasti kapacity. Komise však má za to, že Belgie nezdůvodnila skutečnost, že výrazné zvýšení nákladů předložených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti v souvislosti s opatřením 1 ve srovnání s návrhem plánu výkonnosti je odůvodněné a přiměřené, s výjimkou dopadu vyššího inflačního výhledu u těchto nákladů. Pokud jde tedy o dodatečné náklady, které jsou považovány za nezbytné a přiměřené k dosažení cílů v oblasti kapacity, dospěla Komise k závěru, že náklady, které je třeba zohlednit v souvislosti s opatřením 1, jsou náklady uvedené v návrhu plánu výkonnosti přepočtené na reálné ceny. |
Opatření 2
(83) |
Druhé opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 2“) spočívá v nahrazení systému uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) společnosti skeyes jednotným, integrovaným a harmonizovaným systémem uspořádání vzdušného prostoru, který bude vyvinut společně s organizací MUAC a belgickými ozbrojenými silami v rámci projektu „Systém sdílených letových provozních služeb“ (dále jen „projekt SAS 3“). Uvedení do provozu tohoto nového systému ATM společnosti skeyes se však plánuje až po skončení třetího referenčního období, pravděpodobně ne dříve než v roce 2030, a proto se na třetí referenční období plánují pouze přípravné činnosti. |
(84) |
Opatření 2 zahrnuje také modernizaci stávajícího systému ATM společnosti skeyes v polovině životnosti, který by měl být uveden do provozu během přechodné fáze před zavedením nového systému ATM v rámci projektu SAS 3. Belgie během podrobného šetření upřesnila, že modernizace v polovině životnosti zahrnuje jak technickou, tak funkční modernizaci, která by měla umožnit dodatečnou kapacitu ve čtvrtém referenčním období. |
(85) |
Celkové náklady na opatření 2 ve třetím referenčním období byly v revidovaném návrhu plánu výkonnosti sníženy a činí přibližně 7,4 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Ve srovnání s návrhem plánu výkonnosti jsou náklady na opatření 2 v nominálním vyjádření vyšší o 1,9 % na rok 2022, o 9,5 % na rok 2023 a o 11,9 % na rok 2024. Belgie upřesnila, že uvedené změny lépe odrážejí skutečnou hodnotu smlouvy, kterou společnost skeyes podepsala v prosinci 2021 na modernizaci stávajícího systému ATM v polovině životnosti. |
(86) |
Belgie v průběhu podrobného šetření objasnila, že v rámci třetího referenčního období nevzniknou žádné náklady na odpisy nového systému ATM, který bude výsledkem projektu SAS 3. Z informací poskytnutých Belgií však vyplývá, že kapitálové náklady na „nový systém ATM“ mají být účtovány již ve třetím referenčním období, přestože k zavedení tohoto systému dojde až několik let po skončení třetího referenčního období. |
(87) |
Komise se domnívá, že plánovaná modernizace a následné nahrazení stávajícího systému ATM společnosti skeyes jako takové jsou z provozního hlediska opodstatněné a lze je považovat za nezbytné k dosažení cílů v oblasti kapacity. |
(88) |
Komise však konstatuje, že existují vážné pochybnosti o včasném provedení opatření 2. Během podrobného šetření byla totiž Komise třetími stranami informována, že společnost skeyes zvažuje odstoupení od projektu SAS 3, který je základem plánovaného vývoje nového systému ATM. Belgické orgány tyto informace nezpochybnily, ale zdůraznily, že mezi zúčastněnými stranami stále probíhají jednání o budoucnosti projektu. Na základě těchto zjištění se Komise domnívá, že Belgie neposkytla dostatečné ujištění o provedení projektu SAS 3 nebo o alternativních řešeních, která by byla zavedena v případě, že by se projekt neuskutečnil. |
(89) |
Komise dále konstatuje, že náklady na opatření 2 zahrnují velký podíl dalších provozních nákladů, zejména nákladů na projekt souvisejících s přípravou modernizace stávajícího systému ATM v polovině životnosti a souvisejících s novým systémem. Komise se domnívá, že tyto provozní náklady souvisí s běžným provozem poskytovatele letových navigačních služeb a na rozdíl od samotných systémů ATM a jejich součástí je nelze považovat za přímo vynaložené na dosažení cílů v oblasti kapacity. |
(90) |
Pokud jde tedy o dodatečné náklady, které jsou považovány za nezbytné a přiměřené pro dosažení cílů v oblasti kapacity, Komise dospěla k závěru, že náklady, které je třeba zohlednit v souvislosti s opatřením 2, by měly být omezeny na náklady na odpisy a kapitálové náklady vynaložené na modernizaci systému ATM společnosti skeyes v polovině životnosti. |
Opatření 3
(91) |
Třetí opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 3“) souvisí se změnou všeobecných podmínek zaměstnání platných pro řídící letového provozu pracující v organizaci MUAC („balíček GCE“) v návaznosti na kolektivní smlouvu uzavřenou v roce 2019 před vypuknutím pandemie COVID-19. Opatření 3 spočívá v navýšení odměn řídících letového provozu pracujících v organizaci MUAC o 10,75 % výměnou za pružnější organizaci práce. |
(92) |
Na základě informací uvedených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti zahrnují ustanovení o pružnosti zavedená v rámci opatření 3 zvýšení roční pracovní doby pro nově přijaté řídící letového provozu, nová pravidla pro organizaci směn, možnost uzavírat s řídícími letového provozu smlouvy na další pracovní dny, pružnější roční pracovní dobu a plánování dovolené, jakož i možnost dohodnout se s již zaměstnanými řídícími letového provozu na možném prodloužení věku odchodu do důchodu na 60 let. |
(93) |
Komise konstatuje, že účelem opatření 3 je v podstatě zvýšit dostupnost řídících letového provozu a pružnost rozpisu služeb, aby bylo možné uspokojit poptávku po letecké dopravě. Belgie zdůraznila, že opatření 3 mělo v podmínkách provozu před pandemií COVID-19 snížit zpoždění z důvodu uspořádání toku letového provozu a zabránit tak nákladům, které z toho vyplývají uživatelům vzdušného prostoru. Belgie dále objasnila, že podle původních odhadů mělo opatření 3 umožnit organizaci MUAC zřídit pro řídící letového provozu dodatečné směny, a to 1 050 dodatečných směn v roce 2019 a 3 150 dodatečných směn v roce 2024. |
(94) |
Orgán pro kontrolu výkonnosti dospěl ve své analýze předložené Komisi k závěru, že opatření 3 skutečně umožňuje, aby organizace MUAC v kalendářních letech 2023 a 2024 poskytovala uživatelům vzdušného prostoru dodatečnou kapacitu, a přispívá tak k dosažení cílů v oblasti kapacity ve třetím referenčním období za okolností, kdy je objem letového provozu srovnatelný s úrovní před pandemií. |
(95) |
Celkové náklady na opatření 3 ve třetím referenčním období se v revidovaném návrhu plánu výkonnosti zvýšily a činí přibližně 13,2 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Ve srovnání s návrhem plánu výkonnosti jsou náklady na opatření 3 v nominálním vyjádření vyšší o 7,4 % na rok 2022, o 9,0 % na rok 2023 a o 9,2 % na rok 2024. Podle informací poskytnutých Belgií během podrobného šetření je toto zvýšení nákladů způsobeno vyšší inflací, než se očekávalo, která vede k valorizaci platů řídících letového provozu pracujících v organizaci MUAC. |
(96) |
Belgie uvádí, že v době schválení opatření 3 byly náklady na toto opatření odhadovány jako rovnocenné nákladům na přijetí dalších řídících letového provozu s cílem vyřešit nedostatek řídících letového provozu, který organizace MUAC pociťovala. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými čísly ani důkazy o celkovém dopadu opatření 3 na nákladový základ ve třetím referenčním období. Komise tedy nebyla schopna ověřit, zda by byly náklady na opatření 3 ve třetím referenčním období rovnocenné nákladům, které by organizace MUAC vynaložila na přijetí dalších řídících letového provozu, aby dosáhla stejných přínosů v oblasti kapacity. |
(97) |
Komise konstatuje, že orgán pro kontrolu výkonnosti shledal, že náklady předložené Belgií a Lucemburskem v rámci opatření 3 jsou odůvodněné a úměrné výsledným přínosům pro uživatele vzdušného prostoru, včetně zamezení zpoždění z důvodu uspořádání toku letového provozu a z toho plynoucích nepříznivých provozních a finančních dopadů na uživatele vzdušného prostoru, včetně cestujících a životního prostředí. |
(98) |
Orgán pro kontrolu výkonnosti zejména uvádí, že existují důkazy o tom, že balíček GCE obsažený v opatření 3 umožnil organizaci MUAC v prvním roce svého provádění, tj. v roce 2019, dosáhnout výrazně lepší výkonnosti v oblasti kapacity, což zabránilo vzniku nepřímých nákladů vyplývajících ze zpoždění z důvodu uspořádání toku letového provozu pro uživatele vzdušného prostoru v odhadované výši 30 milionů EUR. Orgán pro kontrolu výkonnosti dále uvádí, že v letech 2020 a 2021 nastaly v důsledku silného útlumu letového provozu způsobeného pandemií COVID-19 výjimečné okolnosti, za nichž použití dodatečných ustanovení o pružnosti uvedených v rámci opatření 3 nebylo nutné. Orgán pro kontrolu výkonnosti se však domnívá, že organizace MUAC náležitě zmírnila dopad opatření 3 v letech 2020 a 2021, neboť v revidovaném návrhu plánu výkonnosti je uvedeno, že „některé z nadbytečných směn z roku 2020 a z prvního čtvrtletí roku 2021“ byly odloženy, aby mohly být bez dodatečných nákladů použity ve zbytku třetího referenčního období. Orgán pro kontrolu výkonnosti dospěl k závěru, že opatření 3 je z kapacitních důvodů ve třetím referenčním období obecně opodstatněné, neboť vede ke zlepšení dostupnosti zdrojů a maximalizaci kapacity, která je k dispozici v době vysoké poptávky po letecké dopravě. |
(99) |
Komise proto dospěla k závěru, že opatření 3 je nezbytné pro dosažení cílů v oblasti kapacity a jeho náklady jsou přiměřené vzhledem k jejich příznivému provoznímu dopadu na zajišťování kapacity. |
Opatření 4
(100) |
Čtvrté opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 4“) spočívá v posílení analytického procesu po ukončení provozu, který má organizace MUAC zavést s podporou příslušných nástrojů a „techniky obchodního zpravodajství“. Belgie a Lucembursko uvádějí, že účelem opatření 4, které je v revidovaném plánu výkonnosti označováno jako „projekt PABI“, je umožnit další optimalizaci plánování každodenního provozu organizace MUAC. |
(101) |
Na základě informací uvedených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti by opatření 4 mělo přispět k uspokojení budoucí poptávky po letecké dopravě a zamezit zbytečným provozním omezením pro uživatele vzdušného prostoru (označovaným jako „nadměrná regulace“), která vedou ke zpožděním z důvodů uspořádání toku letového provozu. Komise konstatuje, že Belgie uvedla, že opatření 4 začne fungovat v roce 2022, ačkoli Belgie tuto informaci během podrobného šetření výslovně nepotvrdila. |
(102) |
S ohledem na hodnocení provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti Komise souhlasí s tím, že možnosti provozní analýzy předložené v rámci opatření 4 přispívají k co nejlepšímu využití dostupných zdrojů s cílem maximalizovat kapacitu dostupnou uživatelům vzdušného prostoru, zejména v dobách vysoké poptávky po letecké dopravě. |
(103) |
Celkové náklady na opatření 4 ve třetím referenčním období činí přibližně 0,9 mil. EUR (v reálných cenách z roku 2017) a oproti návrhu plánu výkonnosti předloženému v roce 2021 zůstávají beze změny. Komise podotýká, že orgán pro kontrolu výkonnosti přezkoumal náklady na opatření 4 a považuje je za opodstatněné. |
(104) |
Komise proto dospěla k závěru, že opatření 4 je nezbytné pro podporu trvalého dosahování cílů v oblasti kapacity, a domnívá se, že náklady na opatření 4 jsou vzhledem ke strukturálním a provozním přínosům, které podle odhadů přinesou, přiměřené. |
Opatření 5
(105) |
Páté opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 5“) se týká kompletního výcviku nových řídících letového provozu pro sektor Brusel organizace MUAC. Podle revidovaného návrhu plánu výkonnosti byly činnosti výcviku řídících letového provozu v rámci opatření 5 zadány externí výcvikové organizaci se sídlem ve Francii. |
(106) |
Belgie vysvětluje, že pokračující nábor řídících letového provozu a kompletní výcvik ze strany organizace MUAC jsou nezbytné, aby se zabránilo kapacitním omezením ve třetím referenčním období a v budoucích referenčních obdobích. Na základě informací poskytnutých Belgií Komise souhlasí s tím, že výcvik nových řídících letového provozu organizací MUAC je nezbytný k zachování a zvýšení počtu zaměstnanců na pozici řídících letového provozu a pro zajištění toho, aby počet řídících letového provozu odpovídal předpokládanému budoucímu vývoji dopravy. |
(107) |
Celkové náklady na opatření 5 ve třetím referenčním období činí přibližně 14,2 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Během podrobného šetření Belgie poskytla rozpis nákladů na opatření 5 do tří kategorií, a to personální náklady na studenty programu pro řídící letového provozu, náklady na piloty simulátorů a náklady účtované výcvikové organizaci. Komise podotýká, že orgán pro kontrolu výkonnosti přezkoumal náklady na opatření 5 a považuje je za opodstatněné. |
(108) |
Komise proto dospěla k závěru, že opatření 5 je nezbytné pro dosažení cílů v oblasti kapacity a jeho náklady jsou přiměřené vzhledem k jejich provoznímu dopadu na zajišťování kapacity. |
Opatření 6
(109) |
Šesté opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 6“) zahrnuje zaměstnání dalších řídících letového provozu pro sektor Brusel organizace MUAC, aby bylo možné uspokojit poptávku po letecké dopravě ve třetím referenčním období a v následujících letech. |
(110) |
Podle informací uvedených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti se plánuje, že počet těchto řídících letového provozu v průběhu třetího referenčního období výrazně vzroste, a to ze 106 na 119 řídících letového provozu. Belgie uvádí, že další řídící letového provozu umožní rozšířit provozní dobu sektoru a zvýšit provozní flexibilitu. S ohledem na informace poskytnuté Belgií souhlasí Komise s tím, že nábor dalších řídících letového provozu organizací MUAC je nezbytný k podpoře dosažení cílů v oblasti kapacity. |
(111) |
Celkové náklady na opatření 6 ve třetím referenčním období činí přibližně 4,4 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Tyto náklady se týkají odměn dalších řídících letového provozu, kteří nastoupí do služby během třetího referenčního období. Komise podotýká, že orgán pro kontrolu výkonnosti přezkoumal náklady na opatření 6 a považuje je za opodstatněné. |
(112) |
Komise se proto domnívá, že opatření 6 je nezbytné pro dosažení cílů v oblasti kapacity a jeho náklady jsou přiměřené vzhledem k jejich provoznímu dopadu na zajišťování kapacity. |
Opatření 7
(113) |
Sedmé opatření týkající se kapacity (dále jen „opatření 7“) zahrnuje vývoj nového systému plánování počtu personálu v rámci organizace MUAC za účelem podpory provádění nových provozních požadavků. Opatření 7 zahrnuje vývoj nového rámce pro plánování počtu personálu, modernizovaného nástroje pro plánování rozpisu služeb a dalších nástrojů pro plánování pracovních sil, které jsou nezbytné k provádění nových provozních požadavků. |
(114) |
S ohledem na hodnocení provedené orgánem pro kontrolu výkonnosti Komise souhlasí s tím, že zvýšení efektivity, které umožní nový systém plánování počtu personálu, přispěje ke zlepšení provozní výkonnosti a k efektivnějšímu poskytování služeb. |
(115) |
Celkové náklady na opatření 7 ve třetím referenčním období činí přibližně 0,8 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017). Komise podotýká, že orgán pro kontrolu výkonnosti přezkoumal náklady na opatření 7 a považuje je za opodstatněné. |
(116) |
Komise se proto domnívá, že opatření 7 je nezbytné pro dosažení cílů v oblasti kapacity a jeho náklady jsou přiměřené vzhledem k jejich provoznímu dopadu na zajišťování kapacity. |
Celkový dopad opatření týkajících se kapacity předložených Belgií a Lucemburskem
(117) |
Komise dále analyzovala sedm opatření týkajících se kapacity, která předložily Belgie a Lucembursko, s ohledem na jejich celkový dopad a s cílem posoudit, zda je pro dosažení místních výkonnostních cílů v oblasti kapacity nezbytné současné provádění všech těchto opatření. |
(118) |
V tomto ohledu Komise bere na vědomí zjištění orgánu pro kontrolu výkonnosti, podle nichž je těchto sedm opatření týkajících se kapacity, posuzovaných společně, vhodných a odůvodněných s ohledem na jejich celkový očekávaný provozní výsledek a výsledný celkový dopad na zajišťování kapacity. Podle analýzy orgánu pro kontrolu výkonnosti umožňuje současné zavádění těchto opatření společnosti skeyes a organizaci MUAC účinně řídit předpokládané úrovně provozu v době nejvyšší poptávky po letecké dopravě a zároveň posiluje flexibilitu a odolnost poskytování služeb v případě nepředvídaných nebo nestálých okolností. Orgán pro kontrolu výkonnosti dále potvrzuje, že společné provádění těchto opatření týkajících se kapacity nepovede ve zbývajících měsících třetího referenčního období k nadměrné kapacitě, pokud jde o letové navigační služby poskytované ve vzdušném prostoru Belgie a Lucemburska (22). A konečně orgán pro kontrolu výkonnosti zdůrazňuje, že opatření uvedená v revidovaném návrhu plánu výkonnosti týkající se výcviku a zaměstnání dalších řídících letového provozu se navzájem doplňují s organizačními a technickými opatřeními umožňujícími zvýšení kapacity. |
Závěry ohledně opatření, jimiž Belgie a Lucembursko odůvodňují zjištěné odchylky od trendů efektivity nákladů pro celou Unii
(119) |
Pokud jde o kritérium stanovené v bodě 1.4 písm. d) bodě i) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, dospěla Komise na základě zjištění uvedených v (71). až (118). bodě odůvodnění k závěru, že náklady předložené Belgií a Lucemburskem na opatření 1 a 2 jsou k dosažení výkonnostních cílů v oblasti kapacity částečně nezbytné a přiměřené, zatímco pokud jde o opatření 3 až 7, jsou předložené náklady pro dosažení těchto cílů naprosto nezbytné a přiměřené. |
(120) |
V tabulce níže jsou uvedeny výsledné příspěvky opatření týkajících se kapacity k rozdílům oproti trendům stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii zjištěným v (70). bodě odůvodnění s ohledem na příslušný rok, tj. rok 2024.
|
(121) |
Jak je uvedeno v tabulce ve (120). bodě odůvodnění, opatření týkající se kapacity odůvodňují přebytek ve výši 19,2 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) oproti trendům stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii. Tento přebytek je větší než odhadovaná odchylka od trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii ve třetím referenčním období, která činí 8,2 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017), ale je menší než odhadovaná odchylka 43,7 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) od dlouhodobého trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii. V Belgii a Lucembursku tedy stále zbývá neodůvodněný rozdíl 24,5 milionu EUR (v reálných cenách z roku 2017) oproti dlouhodobému trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii. |
(122) |
Komise proto dospěla k závěru, že kritérium stanovené v bodě 1.4 písm. d) bodě i) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317 proto není v případě Belgie a Lucemburska splněno. |
(123) |
Komise dále konstatuje, že Belgie a Lucembursko nepředložily v revidovaném návrhu plánu výkonnosti žádná restrukturalizační opatření, která by odůvodňovala odchylku od trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii nebo od dlouhodobého trendu stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii podle kritéria stanoveného v bodě 1.4 písm. d) bodě ii) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317. |
Závěr ohledně posouzení revidovaných výkonnostních cílů
(124) |
S ohledem na posouzení uvedené ve (22). až (123). bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění nejsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii. |
ZJIŠTĚNÍ Z PŘEZKUMU REVIDOVANÝCH VÝKONNOSTNÍCH CÍLŮ PROVEDENÉHO V SOULADU S BODEM 2 PŘÍLOHY IV PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ (EU) 2019/317
Revidované výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů na letištní a přibližovací služby – bod 2.1 písm. c) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317
(125) |
V prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/728 vyjádřila Komise obavy ohledně výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů na letištní a přibližovací služby navržených Belgií v návrhu plánu výkonnosti. Tyto cíle v oblasti efektivity nákladů se vztahují pouze na letištní a přibližovací služby poskytované na letišti v Bruselu. Komise měla v tomto prováděcím rozhodnutí za to, že Belgie měla tyto cíle dále odůvodnit nebo je revidovat směrem dolů. |
(126) |
Komise podotýká, že revidovaný návrh plánu výkonnosti obsahuje zlepšené výkonnostní cíle v oblasti efektivity nákladů na letištní a přibližovací služby pro Belgii na kalendářní roky 2022 až 2024, včetně snížení stanovených nákladů v reálných cenách v těchto kalendářních letech. Komise konstatuje, že vývojový trend stanovených jednotkových nákladů na letištní a přibližovací služby ve výši +4,5 % ve třetím referenčním období zůstává přesto vyšší než trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby ve výši +1,9 % ve třetím referenčním období a zůstává vyšší než skutečný vývojový trend stanovených jednotkových nákladů na letištní a přibližovací služby ve výši +0,5 % zaznamenaný ve druhém referenčním období. Komise dále konstatuje, že stanovené jednotkové náklady na letištní a přibližovací služby na bruselském letišti zůstávají vyšší, a to o odhadované významné rozpětí 55 %, než je medián stanovených jednotkových nákladů na letištní a přibližovací služby příslušné srovnávací skupiny. |
(127) |
S ohledem na posouzení uvedené ve (125). a (126). bodě odůvodnění proto Komise dospěla k závěru, že revidované výkonnostní cíle navrhované Belgií v oblasti efektivity nákladů na letištní a přibližovací služby nadále vzbuzují obavy. Komise proto znovu opakuje svůj názor uvedený v prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/728, že Belgie by měla tyto cíle náležitě odůvodnit nebo je revidovat směrem dolů. |
Systémy pobídek pro dosažení cílů týkajících se kapacity – bod 2.1 písm. f) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317
(128) |
V prováděcím rozhodnutí (EU) 2022/728 dospěla Komise k závěru, že Belgie a Lucembursko měly revidovat svoje systémy pobídek pro dosažení cílů v oblasti kapacity traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb tak, aby byla maximální finanční nevýhoda vyplývající z těchto systémů pobídek stanovena na úrovni, která má podstatný dopad na příjmy v ohrožení. Komise konstatuje, že Belgie a Lucembursko neprovedly v revidovaném návrhu plánu výkonnosti žádné změny těchto systémů pobídek. |
(129) |
Komise proto dospěla k závěru, že systémy pobídek stanovené Belgií a Lucemburskem v revidovaném návrhu plánu výkonnosti nadále vzbuzují obavy. Komise proto připomíná svůj názor, že Belgie a Lucembursko by měly své systémy pobídek pro dosažení cílů v oblasti kapacity traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb revidovat tak, aby byly maximální finanční nevýhody vyplývající z těchto systémů pobídek stanoveny na úrovni, která má podstatný dopad na příjmy v ohrožení, jak požaduje čl. 11 odst. 3 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2019/317. Podle názoru Komise by měl revidovaný systém pobídek vést k maximální finanční nevýhodě, která je rovna 1 % stanovených nákladů nebo vyšší. |
ZÁVĚRY
(130) |
S ohledem na výše uvedené by Belgie a Lucembursko měly přijmout nápravná opatření ve smyslu čl. 11 odst. 3 písm. c) třetího pododstavce nařízení (EU) č. 549/2004. Uvedená nápravná opatření by měla Belgii a Lucembursku umožnit dosáhnout souladu s cíli v oblasti efektivity nákladů v celé Unii pro třetí referenční období, což na základě posouzení Komise uvedeného v tomto rozhodnutí odpovídá snížení stanovených nákladů na oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb Belgie a Lucemburska o 24,5 milionu EUR, vyjádřeno v reálných cenách roku 2017. |
(131) |
Komise podotýká, že Belgie má v úmyslu provést přezkum souladu, pokud jde o výkonnost společnosti skeyes a organizace MUAC, k němuž přizvala útvary Komise jako pozorovatele. Komise má za to, že přezkum souladu podpoří přípravu konečného návrhu plánu výkonnosti ze strany Belgie, který by měl zohlednit nápravná opatření. Pokud by tento přezkum souladu přinesl nové důkazy, Komise je hodlá zohlednit. |
(132) |
Některá nápravná opatření, která mají Belgie a Lucembursko přijmout v souladu s tímto rozhodnutím, nemusí mít vzhledem ke své povaze očekávaný dopad ve třetím referenčním období. Belgie a Lucembursko by je však na základě závazných závazků, které budou stanoveny v rámci jejich návrhů konečných plánů výkonnosti, přesto měly začít provádět ve třetím referenčním období, a to i v případě, že tato opatření povedou ke zlepšení nákladové efektivnosti v příštím referenčním období. |
(133) |
Nápravná opatření by měla být zavedena jako součást návrhů konečných plánů výkonnosti, které mají být předloženy Komisi do tří měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 15 odst. 6 prováděcího nařízení (EU) 2019/317. Tyto návrhy konečných plánů výkonnosti by měly být přijaty Belgií a Lucemburskem jednotlivě na vnitrostátní úrovni, neboť v důsledku odstoupení Francie, Německa a Nizozemska od revidovaného návrhu plánu výkonnosti bloku FABEC, jak je vysvětleno v (6). bodě odůvodnění, byly činnosti týkající se stanovení výkonnostních cílů na úrovni bloku FABEC ukončeny. |
(134) |
S ohledem na zjištění uvedená v tomto rozhodnutí by se Belgie a Lucembursko měly náležitě zabývat zejména následujícími otázkami:
|
(135) |
Výbor pro jednotné nebe nevydal stanovisko. Považovalo se za nezbytné přijmout prováděcí předpis a předseda předložil předlohu prováděcího předpisu odvolacímu výboru k dalšímu projednání. Odvolací výbor nevydal stanovisko, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1) Belgie a Lucembursko do tří měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí stanoví a sdělí Komisi nápravná opatření určená k dosažení souladu vnitrostátních výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů s výkonnostními cíli v oblasti efektivity nákladů pro celou Unii ve třetím referenčním období.
2) Belgie a Lucembursko začnou tato nápravná opatření týkající se společnosti skeyes a Střediska řízení horního vzdušného prostoru v Maastrichtu (dále jen „MUAC“) uplatňovat ve třetím referenčním období. Tato opatření povedou ke snížení stanovených nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb o částku, která povede k souladu vnitrostátních výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů s výkonnostními cíli v oblasti efektivity nákladů pro celou Unii. Tuto částku Belgie a Lucembursko přesněji určí na základě výsledků přezkumu souladu uvedeného ve (131). bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí a Komise ji přezkoumá v rámci svého posouzení podle čl. 15 odst. 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/317, přičemž zohlední důkazy vyplývající z uvedeného přezkumu souladu. Nápravná opatření povedou ke snížení provozních nákladů jak společnosti skeyes, tak organizace MUAC.
3) Při stanovení nápravných opatření mohou Belgie a Lucembursko rovněž zohlednit navrhovaná dodatečná opatření uvedená v příloze.
4) Belgie a Lucembursko zahrnou do svých příslušných plánů výkonnosti informace prokazující, že společnost skeyes a organizace MUAC budou nápravná opatření účinně provádět.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království a Lucemburskému velkovévodství.
V Bruselu dne 16. června 2023.
Za Komisi
Adina-Ioana VĂLEAN
členka Komise
(1) Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.
(2) Úř. věst. L 56, 25.2.2019, s. 1.
(3) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1627 ze dne 3. listopadu 2020 o mimořádných opatřeních pro třetí referenční období (2020–2024) systému sledování výkonnosti a systému poplatků v jednotném evropském nebi z důvodu pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 366, 4.11.2020, s. 7).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/891 ze dne 2. června 2021, kterým se stanoví revidované výkonnostní cíle pro celou Unii pro síť uspořádání letového provozu v třetím referenčním období (2020–2024) a zrušuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/903 (Úř. věst. L 195, 3.6.2021, s. 3).
(5) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/728 ze dne 13. dubna 2022 o nesouladu některých výkonnostních cílů obsažených v návrzích vnitrostátních plánů výkonnosti a plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru předložených Belgií, Německem, Řeckem, Francií, Kyprem, Lotyšskem, Lucemburskem, Maltou, Nizozemskem, Rumunskem a Švédskem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli pro celou Unii pro třetí referenční období a o stanovení doporučení pro revizi těchto cílů (Úř. věst. L 135, 12.5.2022, s. 4).
(6) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/780 ze dne 13. dubna 2022 o nesouladu některých výkonnostních cílů obsažených v návrhu plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru předložených Švýcarskem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli pro celou Unii pro třetí referenční období a o stanovení doporučení pro revizi těchto cílů (Úř. věst. L 139, 18.5.2022, s. 218).
(7) Rozhodnutí Komise (EU) 2022/2255 ze dne 24. října 2022 o zahájení podrobného šetření některých výkonnostních cílů obsažených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti na třetí referenční období předloženém na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru Belgií, Německem, Francií, Lucemburskem a Nizozemskem v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (Úř. věst. L 297, 17.11.2022, s. 71).
(8) Rozhodnutí Komise (EU) 2023/176 ze dne 14. prosince 2022 o souladu výkonnostních cílů obsažených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti předloženém Francií podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli pro celou Unii pro třetí referenční období (Úř. věst. L 25, 27.1.2023, s. 70).
(9) Rozhodnutí Komise (EU) 2023/177 ze dne 14. prosince 2022 o souladu výkonnostních cílů obsažených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti předloženém Německem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli pro celou Unii pro třetí referenční období (Úř. věst. L 25, 27.1.2023, s. 79).
(10) Rozhodnutí Komise (EU) 2023/179 ze dne 14. prosince 2022 o souladu výkonnostních cílů obsažených v revidovaném návrhu plánu výkonnosti předloženém Nizozemskem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 s výkonnostními cíli pro celou Unii pro třetí referenční období (Úř. věst. L 25, 27.1.2023, s. 95).
(11) Složená roční míra růstu (CAGR).
(12) Složená roční míra růstu (CAGR).
(13) Náklady vzniklé Belgii a Lucembursku v souvislosti s Mezinárodní úmluvou o spolupráci při zajišťování bezpečnosti letového provozu (Eurocontrol) ze dne 13. prosince 1960 (v posledním znění) jsou zahrnuty do nákladů NSA.
(14) Řízení letového provozu v Nizozemsku (dále jen „LVNL“).
(15) Jak je stanoveno v článku 6 prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2021/891.
(16) Jednotkové náklady společnosti skeyes i LVNL nezahrnují výkonové jednotky připadající v rámci příslušných oblastí zpoplatnění na organizaci MUAC. Jednotkové náklady společnosti skeyes a LVNL zahrnují všechny traťové navigační služby, včetně meteorologických služeb, které v Nizozemsku poskytuje poskytovatel meteorologických služeb jiný než LVNL.
(17) Královský výnos ze dne 23. dubna 2017.
(18) Dohoda o poskytování a provozování letových provozních služeb a zařízení organizací Eurocontrol ve středisku řízení letového provozu v Maastrichtu podepsaná dne 25. listopadu 1986.
(19) Činnost organizace MUAC je rozdělena do tří sektorových skupin, a to do „bruselské sektorové skupiny“, „sektorové skupiny DECO“ a „hannoverské sektorové skupiny“.
(20) Vypočítáno na základě základní hodnoty pro rok 2014.
(21) Ustanovení 22. bodu odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10).
(22) Na základě předpokladů týkajících se provozu uvedených v základní prognóze provozu služby STATFOR Eurocontrolu z října 2021.
(23) Částka odrážející podíl nákladů na opatření 1, které Komise považuje za nezbytné a přiměřené k dosažení místních výkonnostních cílů v oblasti kapacity v souladu se zjištěními uvedenými v (82). bodě odůvodnění.
(24) Částka odrážející podíl nákladů na opatření 2, které Komise považuje za nezbytné a přiměřené k dosažení místních výkonnostních cílů v oblasti kapacity v souladu se zjištěními uvedenými v (90). bodě odůvodnění.
PŘÍLOHA
NAVRHOVANÁ DODATEČNÁ OPATŘENÍ
Belgie a Lucembursko mohou přijmout následující opatření k odstranění nesouladu výkonnostních cílů v oblasti efektivity nákladů pro belgicko-lucemburskou oblast zpoplatnění s výkonnostními cíli v oblasti efektivity nákladů pro celou Unii:
1) |
změnit režim funkční dostupnosti DISPO uplatňovaný v Belgii za účelem snížení jeho dopadu na nákladový základ belgicko-lucemburské oblasti zpoplatnění; |
2) |
vzdát se výnosu z vlastního kapitálu společnosti skeyes, který má být účtován jako součást kapitálových nákladů; |
3) |
prostřednictvím mimořádného snížení nákladů uhradit uživatelům vzdušného prostoru přebytek z roku 2022 vyplývající z mechanismu sdílení rizika provozu nebo z rozdílu mezi stanovenými a skutečnými náklady. |
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/139 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1337
ze dne 22. června 2023,
kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 o mimořádných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech
(oznámeno pod číslem C(2023) 4335)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 259 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vysoce patogenní influenza ptáků (HPAI) je infekční virová nákaza ptáků, která může mít vážný dopad na výnosnost drůbežářského odvětví, což způsobuje narušení obchodu uvnitř Unie a vývozu do třetích zemí. Viry HPAI mohou infikovat stěhovavé ptáky, kteří tyto viry mohou během podzimní a jarní migrace šířit na velké vzdálenosti. Výskyt virů HPAI u volně žijících ptáků proto představuje stálou hrozbu přímého či nepřímého zavlečení těchto virů do zařízení s chovem drůbeže nebo ptáků chovaných v zajetí. V případě ohniska HPAI hrozí, že se původce nákazy může rozšířit do dalších zařízení s chovem drůbeže nebo ptáků chovaných v zajetí. |
(2) |
Nařízení (EU) 2016/429 stanoví nový legislativní rámec pro prevenci a tlumení nákaz přenosných na zvířata nebo na člověka. HPAI spadá pod definici nákazy uvedené na seznamu ve zmíněném nařízení a vztahují se na ni pravidla pro prevenci a tlumení nákaz v něm stanovená. Kromě toho nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu, včetně opatření k tlumení HPAI. |
(3) |
Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/641 (3) bylo přijato v rámci nařízení (EU) 2016/429 a stanoví mimořádná opatření na úrovni Unie v souvislosti s ohnisky HPAI. |
(4) |
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/641 konkrétně stanoví, že ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma vymezená členskými státy v návaznosti na ohniska HPAI v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
(5) |
Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 byla nedávno změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2023/1175 (4), a sice v návaznosti na ohniska HPAI u drůbeže nebo ptáků chovaných v zajetí ve Francii, která bylo třeba v uvedené příloze zohlednit. |
(6) |
Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2023/1175 oznámila Francie Komisi ohnisko HPAI v zařízení s chovem ptáků chovaných v zajetí, které se nachází ve správní oblasti Occitania. |
(7) |
Příslušný orgán Francie přijal nezbytná opatření k tlumení nákazy požadovaná v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem tohoto ohniska. |
(8) |
Komise ve spolupráci s Francií prozkoumala opatření k tlumení nákazy, která uvedený členský stát přijal, a s uspokojením konstatovala, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru ve Francii vymezených příslušným orgánem uvedeného členského státu jsou v dostatečné vzdálenosti od zařízení, kde bylo ohnisko HPAI potvrzeno. |
(9) |
Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie ve spolupráci s Francií urychleně popsat nová ochranná pásma a pásma dozoru řádně vymezená uvedeným členským státem v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
(10) |
Oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru pro Francii v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 by proto měly být změněny. |
(11) |
Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 by proto měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zohledňovala ochranná pásma a pásma dozoru řádně vymezená Francií v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a dobu trvání opatření, která mají být v těchto pásmech uplatňována. |
(12) |
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/641 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(13) |
Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření HPAI, je důležité, aby změny, které mají být prostřednictvím tohoto rozhodnutí provedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/641, nabyly účinku co nejdříve. |
(14) |
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 22. června 2023.
Za Komisi
Stella KYRIAKIDES
členka Komise
(1) Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).
(3) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/641 ze dne 16. dubna 2021 o mimořádných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 134, 20.4.2021, s. 166).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/1175 ze dne 12. června 2023, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2021/641 o mimořádných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 155, 16.6.2023, s. 36).
PŘÍLOHA
„PŘÍLOHA
Část A
Ochranná pásma v dotčených členských státech* podle článků 1 a 2:
Členský stát: Francie
Referenční číslo ADIS příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti podle článku 39 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 |
Department: Gers (32) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00065 FR-HPAI(P)-2023-00068 FR-HPAI(P)-2023-00069 FR-HPAI(P)-2023-00070 FR-HPAI(P)-2023-00066 FR-HPAI(P)-2023-00071 FR-HPAI(P)-2023-00072 FR-HPAI(P)-2023-00073 FR-HPAI(P)-2023-00074 FR-HPAI(P)-2023-00075 FR-HPAI(P)-2023-00076 FR-HPAI(P)-2023-00077 FR-HPAI(P)-2023-00078 FR-HPAI(P)-2023-00079 FR-HPAI(P)-2023-00080 FR-HPAI(P)-2023-00081 FR-HPAI(P)-2023-00085 FR-HPAI(P)-2023-00088 FR-HPAI(P)-2023-00090 FR-HPAI(P)-2023-00092 FR-HPAI(P)-2023-00093 FR-HPAI(P)-2023-00094 FR-HPAI(P)-2023-00095 FR-HPAI(P)-2023-00096 FR-HPAI(P)-2023-00100 FR-HPAI(P)-2023-00101 FR-HPAI(P)-2023-00102 FR-HPAI(P)-2023-00103 FR-HPAI(P)-2023-00104 FR-HPAI(P)-2023-00105 FR-HPAI(P)-2023-00106 FR-HPAI(P)-2023-00107 FR-HPAI(P)-2023-00108 FR-HPAI(P)-2023-00109 FR-HPAI(P)-2023-00110 FR-HPAI(P)-2023-00111 FR-HPAI(P)-2023-00112 FR-HPAI(P)-2023-00113 FR-HPAI(P)-2023-00114 FR-HPAI(P)-2023-00115 FR-HPAI(P)-2023-00116 FR-HPAI(P)-2023-00122 FR-HPAI(P)-2023-00123 FR-HPAI(P)-2023-00124 FR-HPAI(P)-2023-00127 FR-HPAI(P)-2023-00128 FR-HPAI(P)-2023-00130 FR-HPAI(P)-2023-00132 FR-HPAI(P)-2023-00133 FR-HPAI(P)-2023-00134 FR-HPAI(P)-2023-00139 FR-HPAI(P)-2023-00141 FR-HPAI(P)-2023-00140 FR-HPAI(P)-2023-00144 FR-HPAI(P)-2023-00145 FR-HPAI(P)-2023-00146 FR-HPAI(P)-2023-00149 FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 |
AIGNAN ARBLADE-LE-BAS ARBLADE-LE-HAUT AURENSAN AVERON-BERGELLE AYZIEU BARCELONNE-DU-GERS BASCOUS BEAUMARCHES BELMONT BERNEDE BETOUS BOURROUILLAN BOUZON-GELLENAVE CAHUZAC-SUR-ADOUR CAMPAGNE-D'ARMAGNAC CASTELNAU-D'ANGLES CASTELNAVET CASTILLON-DEBATS CAUMONT CAUPENNE-D'ARMAGNAC CAZAUBON CORNEILLAN COULOUME-MONDEBAT COURTIES CRAVENCERES DEMU EAUZE ESCLASSAN-LABASTIDE ESPAS ESTANG FUSTEROUAU GEE-RIVIERE IZOTGES JUILLAC LABARTHE LABARTHETE LADEVEZE-RIVIERE LAGARDE-HACHAN LANNE-SOUBIRAN LANNUX LAREE LASSERADE LAUJUZAN LE HOUGA LELIN-LAPUJOLLE LIAS-D'ARMAGNAC LOUBEDAT LOURTIES-MONBRUN LOUSSOUS-DEBAT LUPIAC LUPPE-VIOLLES MAGNAN MANCIET MARGOUET-MEYMES MARGUESTAU MASSEUBE MAULEON-D'ARMAGNAC MAULICHERES MAUPAS MONCLAR MONLEZUN-D'ARMAGNAC MONTAUT MONTESQUIOU MORMES NOGARO PANJAS PERCHEDE PEYRUSSE-GRANDE PEYRUSSE-VIEILLE POUY-LOUBRIN POUYDRAGUIN PRENERON REANS RIGUEPEU RISCLE SABAZAN SAINT-ARAILLES SAINT-ARROMAN SAINT-AUNIX-LENGROS SAINT-ELIX-THEUX SAINT-GERME SAINT-GRIEDE SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC SAINT-MICHEL SAINT-MONT SAINT-OST SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES SAINTE-AURENCE-CAZAUX SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC SALLES-D'ARMAGNAC SARRAGACHIES SAUVIAC SEAILLES SEGOS SION SORBETS TARSAC TASQUE TERMES-D'ARMAGNAC TOUJOUSE TOURDUN URGOSSE VERGOIGNAN VERLUS VIC-FEZENSAC VIELLA VIOZAN "AUJAN-MOURNEDE ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage » ZS à l’est de cette même route" |
5.7.2023 |
Department: Landes (40) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00067 FR-HPAI(P)-2023-00082 FR-HPAI(P)-2023-00083 FR-HPAI(P)-2023-00084 FR-HPAI(P)-2023-00089 FR-HPAI(P)-2023-00091 FR-HPAI(P)-2023-00097 FR-HPAI(P)-2023-00098 FR-HPAI(P)-2023-00099 FR-HPAI(P)-2023-00117 FR-HPAI(P)-2023-00118 FR-HPAI(P)-2023-00119 FR-HPAI(P)-2023-00120 FR-HPAI(P)-2023-00121 FR-HPAI(P)-2023-00125 FR-HPAI(P)-2023-00126 FR-HPAI(P)-2023-00129 FR-HPAI(P)-2023-00131 FR-HPAI(P)-2023-00136 FR-HPAI(P)-2023-00137 FR-HPAI(P)-2023-00138 FR-HPAI(P)-2023-00142 FR-HPAI(P)-2023-00143 FR-HPAI(P)-2023-00148 |
Aire-sur-l'Adour Arboucave Artassenx Bahus-Soubiran Bascons Bats Benquet Bordères-et-Lamensans Bourdalat Bretagne-de-Marsan Buanes Castandet Castelnau-Tursan Cazères-sur-l'Adour Classun Clèdes Duhort-Bachen Eugénie-les-Bains Fargues Geaune Grenade-sur-l'Adour Hontanx Labastide-d'Armagnac Lacajunte Lagrange Larrivière-Saint-Savin Latrille Lussagnet Mauries Maurrin Mauvezin-d'Armagnac Miramont-Sensacq Montgaillard Montsoué Payros-Cazautets Pécorade Philondenx Pimbo Puyol-Cazalet Renung Saint-Agnet Saint-Gein Saint-Loubouer Saint-Maurice-sur-Adour Saint-Sever (Est D933.S) Samadet Sarron Sorbets Urgons Vielle-Tursan Le Vignau |
22.6.2023 |
Department: Hautes-Pyrénées (65) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00147 |
ARIES-ESPENAN BETBEZE DEVEZE LALANNE MONLEON-MAGNOAC POUY SARIAC-MAGNOAC THERMES-MAGNOAC VILLEMUR |
22.6.2023 |
Část B
Pásma dozoru v dotčených členských státech* podle článků 1 a 3:
Členský stát: Německo
Referenční číslo ADIS příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti podle článku 55 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 |
BAYERN |
||
DE-HPAI (P)-2023-00026 |
Landkreis Regensburg Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der Gemeinden: Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn |
29.6.2023 |
Landkreis Regensburg Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg |
21.6.2023 - 29.6.2023 |
|
Landkreis Schwandorf Stadt Nittenau Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten Stadt Burglengenfeld Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland. Stadt Maxhütte-Haidhof Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte Stadt Teublitz Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz |
29.6.2023 |
|
Landkreis Schwandorf 3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575). Betroffen sind: Stadt Maxhütte-Haidhof Ortsteile: Waldgebiete |
21.6.2023 - 29.6.2023 |
|
Stadt Regensburg Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen. Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. |
29.6.2023 |
Členský stát: Francie
Referenční číslo ADIS příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti podle článku 55 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 |
Département: Gers (32) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00065 FR-HPAI(P)-2023-00068 FR-HPAI(P)-2023-00069 FR-HPAI(P)-2023-00070 FR-HPAI(P)-2023-00066 FR-HPAI(P)-2023-00071 FR-HPAI(P)-2023-00072 FR-HPAI(P)-2023-00073 FR-HPAI(P)-2023-00074 FR-HPAI(P)-2023-00075 FR-HPAI(P)-2023-00076 FR-HPAI(P)-2023-00077 FR-HPAI(P)-2023-00078 FR-HPAI(P)-2023-00079 FR-HPAI(P)-2023-00080 FR-HPAI(P)-2023-00081 FR-HPAI(P)-2023-00085 FR-HPAI(P)-2023-00088 FR-HPAI(P)-2023-00090 FR-HPAI(P)-2023-00092 FR-HPAI(P)-2023-00093 FR-HPAI(P)-2023-00094 FR-HPAI(P)-2023-00095 FR-HPAI(P)-2023-00096 FR-HPAI(P)-2023-00100 FR-HPAI(P)-2023-00101 FR-HPAI(P)-2023-00102 FR-HPAI(P)-2023-00103 FR-HPAI(P)-2023-00104 FR-HPAI(P)-2023-00105 FR-HPAI(P)-2023-00106 FR-HPAI(P)-2023-00107 FR-HPAI(P)-2023-00108 FR-HPAI(P)-2023-00109 FR-HPAI(P)-2023-00110 FR-HPAI(P)-2023-00111 FR-HPAI(P)-2023-00112 FR-HPAI(P)-2023-00113 FR-HPAI(P)-2023-00114 FR-HPAI(P)-2023-00115 FR-HPAI(P)-2023-00116 FR-HPAI(P)-2023-00122 FR-HPAI(P)-2023-00123 FR-HPAI(P)-2023-00124 FR-HPAI(P)-2023-00127 FR-HPAI(P)-2023-00128 FR-HPAI(P)-2023-00130 FR-HPAI(P)-2023-00132 FR-HPAI(P)-2023-00133 FR-HPAI(P)-2023-00134 FR-HPAI(P)-2023-00139 FR-HPAI(P)-2023-00141 FR-HPAI(P)-2023-00140 FR-HPAI(P)-2023-00144 FR-HPAI(P)-2023-00145 FR-HPAI(P)-2023-00146 FR-HPAI(P)-2023-00149 FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 |
"AUJAN-MOURNEDE ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage » ZS à l’est de cette même route" "SAINT-BLANCARD ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576 ZRS à l’Est" ARMENTIEUX ARMOUS-ET-CAU ARROUEDE AUSSOS BARCUGNAN BARRAN BARS BASSOUES BAZIAN BAZUGUES BELLEGARDE BELLOC-SAINT-CLAMENS BERDOUES BETCAVE-AGUIN BEZOLLES BEZUES-BAJON BIRAN BRETAGNE-D'ARMAGNAC CABAS-LOUMASSES CAILLAVET CALLIAN CANNET CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE CASTEX-D'ARMAGNAC CAZAUX-D'ANGLES CAZENEUVE CHELAN CLERMONT-POUYGUILLES COURRENSAN CUELAS DUFFORT DURBAN ESTIPOUY GALIAX GAZAX-ET-BACCARISSE GONDRIN GOUX IDRAC-RESPAILLES JU-BELLOC JUSTIAN L'ISLE-DE-NOE LABEJAN LADEVEZE-VILLE LAGRAULET-DU-GERS LALANNE-ARQUE LAMAGUERE LANNEMAIGNAN LANNEPAX LAVERAET LE BROUILH-MONBERT LOUBERSAN LOUSLITGES MANAS-BASTANOUS MANENT-MONTANE MARAMBAT MARCIAC MASCARAS MAUMUSSON-LAGUIAN MEILHAN MIRANDE MIRANNES MONCASSIN MONCLAR-SUR-LOSSE MONCORNEIL-GRAZAN MONFERRAN-PLAVES MONGUILHEM MONLAUR-BERNET MONLEZUN MONT-D'ASTARAC MONT-DE-MARRAST MONTIES MOUCHES MOUREDE NOULENS ORNEZAN PANASSAC PLAISANCE PONSAMPERE PONSAN-SOUBIRAN POUYLEBON PRECHAC-SUR-ADOUR PROJAN RAMOUZENS RICOURT ROQUEBRUNE ROQUES ROZES SADEILLAN SAINT-CHRISTAUD SAINT-JEAN-POUTGE SAINT-JUSTIN SAINT-MARTIN SAINT-MEDARD SAINT-PAUL-DE-BAISE SAINTE-DODE SAMARAN SARRAGUZAN SCIEURAC-ET-FLOURES SEISSAN SERE TACHOIRES TIESTE-URAGNOUX TUDELLE |
21.7.2023 |
AIGNAN ARBLADE-LE-BAS ARBLADE-LE-HAUT AURENSAN AVERON-BERGELLE AYZIEU BARCELONNE-DU-GERS BASCOUS BEAUMARCHES BELMONT BERNEDE BETOUS BOURROUILLAN BOUZON-GELLENAVE CAHUZAC-SUR-ADOUR CAMPAGNE-D'ARMAGNAC CASTELNAU-D'ANGLES CASTELNAVET CASTILLON-DEBATS CAUMONT CAUPENNE-D'ARMAGNAC CAZAUBON CORNEILLAN COULOUME-MONDEBAT COURTIES CRAVENCERES DEMU EAUZE ESCLASSAN-LABASTIDE ESPAS ESTANG FUSTEROUAU GEE-RIVIERE IZOTGES JUILLAC LABARTHE LABARTHETE LADEVEZE-RIVIERE LAGARDE-HACHAN LANNE-SOUBIRAN LANNUX LAREE LASSERADE LAUJUZAN LE HOUGA LELIN-LAPUJOLLE LIAS-D'ARMAGNAC LOUBEDAT LOURTIES-MONBRUN LOUSSOUS-DEBAT LUPIAC LUPPE-VIOLLES MAGNAN MANCIET MARGOUET-MEYMES MARGUESTAU MASSEUBE MAULEON-D'ARMAGNAC MAULICHERES MAUPAS MONCLAR MONLEZUN-D'ARMAGNAC MONTAUT MONTESQUIOU MORMES NOGARO PANJAS PERCHEDE PEYRUSSE-GRANDE PEYRUSSE-VIEILLE POUY-LOUBRIN POUYDRAGUIN PRENERON REANS RIGUEPEU RISCLE SABAZAN SAINT-ARAILLES SAINT-ARROMAN SAINT-AUNIX-LENGROS SAINT-ELIX-THEUX SAINT-GERME SAINT-GRIEDE SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC SAINT-MICHEL SAINT-MONT SAINT-OST SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES SAINTE-AURENCE-CAZAUX SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC SALLES-D'ARMAGNAC SARRAGACHIES SAUVIAC SEAILLES SEGOS SION SORBETS TARSAC TASQUE TERMES-D'ARMAGNAC TOUJOUSE TOURDUN URGOSSE VERGOIGNAN VERLUS VIC-FEZENSAC VIELLA VIOZAN "AUJAN-MOURNEDE ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage » ZS à l’est de cette même route" |
6.7.2023 – 21.7.2023 |
|
Département: Landes (40) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00067 FR-HPAI(P)-2023-00082 FR-HPAI(P)-2023-00083 FR-HPAI(P)-2023-00084 FR-HPAI(P)-2023-00089 FR-HPAI(P)-2023-00091 FR-HPAI(P)-2023-00097 FR-HPAI(P)-2023-00098 FR-HPAI(P)-2023-00099 FR-HPAI(P)-2023-00117 FR-HPAI(P)-2023-00118 FR-HPAI(P)-2023-00119 FR-HPAI(P)-2023-00120 FR-HPAI(P)-2023-00121 FR-HPAI(P)-2023-00125 FR-HPAI(P)-2023-00126 FR-HPAI(P)-2023-00129 FR-HPAI(P)-2023-00131 FR-HPAI(P)-2023-00136 FR-HPAI(P)-2023-00137 FR-HPAI(P)-2023-00138 FR-HPAI(P)-2023-00142 FR-HPAI(P)-2023-00143 FR-HPAI(P)-2023-00148 |
Amou Arsague Arthez-d'Armagnac Aubagnan Audignon Aurice Banos Bas-Mauco Betbezer-d'Armagnac Beyries Bonnegarde Bougue Brassempouy Castaignos-Souslens Castel-Sarrazin Cauna Coudures Créon-d'Armagnac Dumes Escalans Estigarde Eyres-Moncube Le Frêche Gabarret Gaujacq Hagetmau Haut-Mauco Herré Horsarrieu Laglorieuse Lamothe Lauret Mant Marpaps Mazerolles Monget Monségur Mont-de-Marsan Montégut Mouscardès Nassiet Ossages Parleboscq Perquie Pomarez Pujo-le-Plan Sainte-Colombe Saint-Cricq-Villeneuve Saint-Julien-d'Armagnac Saint-Justin Saint-Perdon Saint-Pierre-du-Mont Saint-Sever (Ouest D933.S) Sarraziet Serres-Gaston Tilh Villeneuve-de-Marsan |
8.7.2023 |
Aire-sur-l'Adour Arboucave Artassenx Bahus-Soubiran Bascons Bats Benquet Bordères-et-Lamensans Bourdalat Bretagne-de-Marsan Buanes Castandet Castelnau-Tursan Cazères-sur-l'Adour Classun Clèdes Duhort-Bachen Eugénie-les-Bains Fargues Geaune Grenade-sur-l'Adour Hontanx Labastide-d'Armagnac Lacajunte Lagrange Larrivière-Saint-Savin Latrille Lussagnet Mauries Maurrin Mauvezin-d'Armagnac Miramont-Sensacq Montgaillard Montsoué Payros-Cazautets Pécorade Philondenx Pimbo Puyol-Cazalet Renung Saint-Agnet Saint-Gein Saint-Loubouer Saint-Maurice-sur-Adour Saint-Sever (Est D933.S) Samadet Sarron Sorbets Urgons Vielle-Tursan Le Vignau |
23.6.2023 – 8.7.2023 |
|
Department: Lot-et-Garonne (47) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00104 |
SAINTE MAURE DE PEYRIAC SAINT PE SAINT SIMON |
21.6.2023 |
Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00135 |
BAIGTS-DE-BEARN BALANSUN BERENX BIRON CASTETIS LAA-MONDRANS LACADEE LANNEPLAA MESPLEDE "ORTHEZ Au sud de la route de Dax (D947) et au sud de la route de Bonnut (D56)" PUYOO RAMOUS "SAINT-BOES A l’ouest de la route de Dax (D947)" SAINT-GIRONS-EN-BEARN SALLES-MONGISCARD SARPOURENX SAULT-DE-NAVAILLES |
23.6.2023 |
BONNUT "ORTHEZ Au nord de la route de Dax (D947) et au nord de la route de Bonnut (D56)" "SAINT-BOES A l’est de la route de Dax (D947)" SALLESPISSE |
15.6.2023 – 23.6.2023 |
|
Department: Hautes-Pyrénées (65) |
||
FR-HPAI(P)-2023-00141 FR-HPAI(P)-2023-00147 |
ARNE AURIEBAT BARTHE BAZORDAN BETPOUY CASTELNAU-MAGNOAC CASTELNAU-RIVIERE-BASSE CASTERETS CAUBOUS CAUSSADE-RIVIERE CIZOS ESTIRAC FONTRAILLES GAUSSAN GUIZERIX HACHAN HERES LABATUT-RIVIERE LARAN LARROQUE LASSALES MADIRAN MAUBOURGUET MONLONG ORGAN PEYRET-SAINT-ANDRE PUNTOUS SABARROS SADOURNIN SAINT-LANNE SAUVETERRE TRIE-SUR-BAISE VIEUZOS |
1.7.2023 |
ARIES-ESPENAN BETBEZE DEVEZE LALANNE MONLEON-MAGNOAC POUY SARIAC-MAGNOAC THERMES-MAGNOAC VILLEMUR |
23.6.2023 – 1.7.2023 |
Členský stát: Polsko
Referenční číslo ADIS příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti podle článku 55 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 |
||||||||||||||
PL-HPAI(P)-2023-00068 |
W województwie warmińsko – mazurskim:
w powiecie kętrzyńskim.
w powiecie giżyckim.
w powiecie węgorzewskim. |
25.6.2023 |
||||||||||||||
W województwie warmińsko – mazurskim:
w powiecie kętrzyńskim.
w powiecie giżyckim.
w powiecie węgorzewskim. |
17.6.2023 – 25.6.2023 |
Část C
Další uzavřená pásma v dotčených členských státech* podle článků 1 a 3a:
Členský stát: Francie
Oblast zahrnující: |
Datum, do kterého zůstávají použitelná opatření v souladu s článkem 3a |
Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
|
GENOUILLY GRACAY SAINT-OUTRILLE |
21.6.2023 |
Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
|
ANTRAS AUCH AUTERIVE AUX-AUSSAT AYGUETINTE BEAUCAIRE BEAUMONT BECCAS BETPLAN BLOUSSON-SERIAN BONAS BOUCAGNERES BOULAUR CASSAIGNE CASTELNAU-BARBARENS CASTERA-VERDUZAN CASTEX CASTIN CAZAUX-VILLECOMTAL DURAN ESTAMPES FAGET-ABBATIAL FOURCES GAUJAC GAUJAN HAGET HAULIES JEGUN LAAS LAGARDERE LAGUIAN-MAZOUS LAMAZERE LARROQUE-SAINT-SERNIN LARTIGUE LASSERAN LASSEUBE-PROPRE LAURAET MAIGNAUT-TAUZIA MALABAT MANSENCOME MARSEILLAN MIELAN MIRAMONT-D'ASTARAC MONBARDON MONGAUSY MONPARDIAC MONTEGUT-ARROS MONTREAL MOUCHAN ORBESSAN ORDAN-LARROQUE PALLANNE PAVIE PELLEFIGUE PESSAN SABAILLAN SAINT-ELIX SAINT-JEAN-LE-COMTAL SAINT-LARY SAINT-MAUR SAINT-PUY SANSAN SARAMON SARCOS SEMBOUES SEMEZIES-CACHAN SIMORRE TILLAC TOURNAN TRAVERSERES TRONCENS VALENCE-SUR-BAISE VILLECOMTAL-SUR-ARROS VILLEFRANCHE "SAINT-BLANCARD ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576 ZRS à l’Est" SADEILLAN SAINT-ARAILLES SAINT-BLANCARD |
21.7.2023 |
Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
|
Argelos Baigts Bassercles Bastennes Baudignan Bergouey Bostens Campagne Campet-et-Lamolère Castelnau-Chalosse Castelner Caupenne Cazalis Clermont Doazit Donzacq Estibeaux Gaillères Garrey Gibret Gouts Habas Hauriet Labastide-Chalosse Labatut Lacquy Lacrabe Lahosse Larbey Le Leuy Losse Lubbon Lucbardez et Bargues Maylis Meilhan Mimbaste Misson Momuy Montaut Montfort-en-Chalosse Morganx Mugron Nerbis Nousse Ozourt Peyre Poudenx Pouillon Pouydesseaux Poyartin Rimbez-et-Baudiets Roquefort Saint-Aubin Saint-Avit Saint-Cricq-Chalosse Saint-Cricq-du-Gave Sainte-Foy Saint-Gor Saint-Martin-d'Oney Sarbazan Serreslous-et-Arribans Sorde-l'Abbaye Sort-en-Chalosse Souprosse Toulouzette Uchacq-et-Parentis Vielle-Soubiran |
8.7.2023 |
Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
|
SAINTE MAURE DE PEYRIAC SAINT PE SAINT SIMON |
21.6.2023 |
Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
|
ANDREIN ARGAGNON ARGET AUDAUX BARRAUTE-CAMU BELLOCQ BUGNEIN BURGARONNE CARRESSE-CASSABER CASTAGNEDE CASTEIDE-CANDAU CASTETBON CASTETNER HAGETAUBIN L'HOPITAL-D'ORION LAAS LABEYRIE LAGOR LAHONTAN LOUBIENG MASLACQ MONT NARP ORAAS ORION ORRIULE OSSENX OZENX-MONTESTRUCQ SAINT-MEDARD SALIES-DE-BEARN SAUVELADE SAUVETERRE-DE-BEARN |
23.6.2023 |
Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
|
ANSOST ARNE ARTAGNAN AURIEBAT BARBACHEN BARTHE BAZORDAN BETPOUY BUZON CAIXON CASTELNAU-MAGNOAC CASTELNAU-RIVIERE-BASSE CASTERETS CAUBOUS CAUSSADE-RIVIERE CIZOS ESCAUNETS ESTIRAC FONTRAILLES GARDERES GAUSSAN GENSAC GUIZERIX HACHAN HAGEDET HERES LABATUT-RIVIERE LAFITOLE LAHITTE-TOUPIERE LARAN LARREULE LARROQUE LASCAZERES LASSALES LIAC LUQUET MADIRAN MAUBOURGUET MONFAUCON MONLONG NOUILHAN ORGAN OROIX PEYRET-SAINT-ANDRE PUNTOUS RABASTENS-DE-BIGORRE SABARROS SADOURNIN SAINT-LANNE SARRIAC-BIGORRE SAUVETERRE SEGALAS SERON SOMBRUN SOUBLECAUSE TRIE-SUR-BAISE VIC-EN-BIGORRE VIDOUZE VIEUZOS VILLEFRANQUE VILLENAVE-PRES-BEARN |
1.7.2023 |
* |
V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s čl. 5 odst. 4 Protokolu o Irsku/Severním Irsku ve spojení s přílohou 2 uvedeného protokolu, zahrnují pro účely této přílohy odkazy na členský stát Spojené království s ohledem na Severní Irsko. |
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/162 |
ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/1338
ze dne 28. června 2023
o požadavcích na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro některé výrobky pro děti a související výrobky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Směrnice 2001/95/ES se použije na všechny výrobky, které jsou vymezeny v čl. 2 písm. a) této směrnice, neexistují-li v rámci právních předpisů Unie žádná zvláštní ustanovení, která upravují bezpečnost dotyčných výrobků a sledují týž cíl. |
(2) |
Předpokládá se, že výrobky, které splňují vnitrostátní normy, jimiž se provádějí evropské normy vypracované podle směrnice 2001/95/ES a na něž Komise zveřejnila odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou bezpečné. |
(3) |
V Novém programu pro spotřebitele z roku 2020 (2) se Komise zavazuje k posílení bezpečnosti výrobků pro děti vzhledem ke zvláštní zranitelnosti této kategorie spotřebitelů, a to přijetím požadavků na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro tyto výrobky. Ze všech výrobků, které byly v letech 2020 a 2021 označeny jako nebezpečné pomocí systému včasného varování Unie „Safety Gate“, dříve známého jako systém pro rychlou výměnu informací „RAPEX“, tvořily výrobky pro děti více než 20 %. Kromě toho vydala Komise sdělení „Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek – K životnímu prostředí bez toxických látek“ (3), v němž si klade za cíl zejména zvýšit bezpečnost dětí před nebezpečnými chemickými látkami ve spotřebních výrobcích, které jsou pro ně určeny. |
(4) |
Komise již přijala rozhodnutí 2010/9/EU (4) o požadavcích na bezpečnost u koupacích kruhů, pomůcek ke koupání a koupacích van a stojanů pro kojence a malé děti, rozhodnutí 2010/376/EU (5) o požadavcích na bezpečnost u některých výrobků v prostředí pro spánek dětí a rozhodnutí 2013/121/EU (6) o požadavcích na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro některé sedačky pro děti. Kromě těchto rozhodnutí je však nezbytné stanovit požadavky, které musí splňovat evropské normy pro širší skupinu výrobků pro děti a souvisejících výrobků. |
(5) |
Pravidla pro bezpečnost hraček jsou stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES (7). Směrnice 2001/95/ES se však vztahuje na aspekty a rizika nebo kategorie rizik, na něž se nevztahuje směrnice 2009/48/ES. Toto rozhodnutí by proto mělo obsahovat požadavky, které musí splňovat evropské normy pro výrobky pro děti a související výrobky, pokud se na rizika nebo kategorie rizik nevztahuje směrnice 2009/48/ES. |
(6) |
Požadavky na bezpečnost jsou nezbytné pro účely vypracování a aktualizace evropských norem pro některé výrobky pro děti a související výrobky. Tyto požadavky musí zajistit, aby výrobky, které jsou v souladu s těmito normami, splňovaly obecný požadavek na bezpečnost stanovený v článku 3 směrnice 2001/95/ES. |
(7) |
Tyto požadavky na bezpečnost by měly zohledňovat nové vědecké a technické poznatky a vývoj trhu. Použití přístupu založeného na nebezpečí umožní komplexní posouzení rizik, kterým mohou být děti vystaveny při používání výrobků pro ně určených. Kromě toho tento přístup pomůže vzít na vědomí nejistoty spojené s budoucími novými výrobky a řešit je. Formát založený na nebezpečí navíc usnadní porovnání uvedených požadavků s obsahem norem, takže bude jednodušší zajistit soulad norem s požadavky. Při stanovování požadavků na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro výrobky pro děti a související výrobky, je proto nutné použít přístup založený na nebezpečí. |
(8) |
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 15 směrnice 2001/95/ES, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se vztahuje na evropské normy uvedené v čl. 4 odst. 1 směrnice 2001/95/ES pro tyto výrobky:
a) |
výrobky pro děti určené k nošení dětmi; |
b) |
výrobky pro děti určené k usnadnění nebo ochraně funkce sezení, spánku, koupání, péče o tělo, odpočinku, přepravy a raného učení; |
c) |
výrobky pro děti určené k usnadnění krmení, pití nebo sání dětí; |
d) |
výrobky pro děti, které nabízejí jednu nebo více funkcí uvedených v písmenech a), b) a c) a jednu nebo více dalších funkcí; |
e) |
výrobky související s výrobky pro děti, včetně následujících výrobků:
|
Článek 2
Požadavky na bezpečnost
Požadavky na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2001/95/ES pro některé výrobky pro děti a související výrobky uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí, jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. června 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.
(2) Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, Nový program pro spotřebitele – Posílení odolnosti spotřebitele pro udržitelné oživení, COM(2020) 696 final ze dne 13. listopadu 2020.
(3) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek – K životnímu prostředí bez toxických látek, COM(2020) 667 final ze dne 14. října 2020.
(4) Rozhodnutí Komise 2010/9/EU ze dne 6. ledna 2010 o požadavcích na bezpečnost u koupacích kruhů, pomůcek ke koupání a koupacích van a stojanů pro kojence a malé děti, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 3, 7.1.2010, s. 23).
(5) Rozhodnutí Komise 2010/376/EU ze dne 2. července 2010 o požadavcích na bezpečnost u některých výrobků v prostředí pro spánek dětí, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (Úř. věst. L 170, 6.7.2010, s. 39).
(6) Rozhodnutí Komise 2013/121/EU ze dne 7. března 2013 o požadavcích na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro některé sedačky pro děti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků (Úř. věst. L 65, 8.3.2013, s. 23).
(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček (Úř. věst. L 170, 30.6.2009, s. 1).
PŘÍLOHA
POŽADAVKY NA BEZPEČNOST, KTERÉ MUSÍ SPLŇOVAT EVROPSKÉ NORMY PRO NĚKTERÉ VÝROBKY PRO DĚTI A SOUVISEJÍCÍ VÝROBKY UVEDENÉ V ČLÁNKU 1
1. |
Chemická nebezpečí | 166 |
2. |
Tepelná nebezpečí | 167 |
3. |
Nebezpečí vznícení | 167 |
4. |
Nebezpečí uvíznutí | 168 |
5. |
Nebezpečí způsobená pohyblivými částmi – včetně nebezpečí střihnutí, řezání a drcení | 168 |
6. |
Nebezpečí plynoucí z výrobků pro děti navržených ke složení za účelem skladování a přepravy | 169 |
7. |
Nebezpečí plynoucí z výrobků pro děti navržených k demontáži pro účely skladování a přepravy | 169 |
8. |
Nebezpečí související s upevňovacími mechanismy a systémy otevírání a zavírání | 169 |
9. |
Nebezpečí spojená s výrobky na kolech | 170 |
10. |
Nebezpečí zamotání se | 170 |
11. |
Nebezpečí zalknutí | 170 |
12. |
Nebezpečí udušení | 171 |
12.1. |
Nebezpečí spojená s dýcháním | 171 |
13. |
Nebezpečí požití | 171 |
14. |
Nebezpečí zavedení a vdechnutí | 171 |
15. |
Nebezpečné hroty, hrany a výstupky | 171 |
16. |
Nebezpečí spojená s konstrukční celistvostí | 172 |
17. |
Nebezpečí spojená s ochrannými funkcemi | 172 |
18. |
Nebezpečí spojená se zádržnými systémy | 173 |
19. |
Nebezpečí spojená se stabilitou | 173 |
20. |
Nebezpečí pádu | 173 |
21. |
Nebezpečí utonutí | 174 |
22. |
Nebezpečí spojená s elektřinou | 174 |
23. |
Biometrická nebezpečí | 174 |
24. |
Akustická nebezpečí | 174 |
25. |
Nebezpečí ozáření | 174 |
26. |
Nebezpečí radioaktivity | 175 |
27. |
Hygienická nebezpečí | 175 |
28. |
Nebezpečí spojená s informacemi dodávanými s výrobkem | 175 |
Tato příloha stanoví požadavky na bezpečnost, které musí splňovat evropské normy pro výrobky pro děti a související výrobky uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí. Tyto požadavky mají zajistit, aby výrobky, které vyhovují těmto normám, splňovaly obecný požadavek na bezpečnost stanovený v čl. 3 odst. 1 směrnice 2001/95/ES.
Výrobky pro děti nesmí ohrožovat bezpečnost nebo zdraví dětí a pečovatelů, pokud jsou používány za rozumně předvídatelných podmínek a s ohledem na chování, schopnosti nebo zranitelnost dětí a pečovatelů.
Kdykoli je to možné, je třeba zohlednit zvláštní potřeby uživatelů se zdravotním postižením – pečovatelů i dětí –, aby byla zajištěna jejich bezpečnost.
Prioritou musí být vždy bezpečnost ve fázi návrhu.
Na výrobcích pro děti – nebo na jejich obalech – musí být umístěny vhodné informace, které rodiče a pečovatele upozorní na nebezpečí spojená s používáním výrobků a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se jim vyhnout. Jejich součástí musí být varování (piktogramy nebo text) a pokyny pro použití nebo údržbu.
Výrobky pro děti si musí zachovat bezpečnost a bezpečnostní vlastnosti po celou dobu své předpokládané životnosti. Musí být navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena jakákoli nebezpečí spojená s dalším používáním v předvídatelném časovém horizontu.
Výrobky pro děti, které mají být používány v rámci poskytování služeb, musí splňovat zvláštní požadavky, aby se zohlednilo, že jsou používány častěji, po delší dobu a mohou podléhat větším omezením.
Normy vypracované na základě normalizačních požadavků Komise vycházející z těchto požadavků na bezpečnost musí zohledňovat nejnovější antropometrické údaje, lékařský výzkum, známá zdravotní doporučení, která se týkají konkrétně bezpečnosti dětí (např. postupy pro bezpečný spánek), a nejnovější vědecké a technické poznatky o bezpečnosti nebo zdraví dětí.
Osoby, které výrobky navrhují a vyrábějí, musí mít na paměti, že nebezpečí spojená s výrobkem pro děti nejsou omezena pouze na nebezpečí uvedená v tomto dokumentu. Kromě toho je třeba dodržovat další předpisy Unie týkající se bezpečnosti výrobků, například předpisy o chemické bezpečnosti.
Je třeba zvážit další nebezpečí, která se týkají bezpečného používání a funkce výrobků (včetně těch, která souvisejí s umělou inteligencí, kybernetickou bezpečností, internetovým připojením, bezpečností a ochranou soukromí).
Je třeba vzít v úvahu veškerá nebezpečí spojená s komunikací na dálku, pozorováním a kontrolou dítěte pečující osobou.
Děti se fyzicky, mentálně i emocionálně vyvíjejí různou rychlostí. Každá norma vypracovaná za účelem splnění těchto požadavků na bezpečnost musí ve své oblasti působnosti jednoznačně specifikovat vývojové stadium (např. věkovou skupinu, hmotnost a výšku) a podle toho stanovit požadavky na bezpečnost výrobku.
Pokud se tento přístup nedodrží, musí být v informativní příloze normy uvedeno zdůvodnění.
V normách pro výrobky pro děti je třeba zohlednit použitelnost – zejména návrh výrobku pro děti by měl umožnit, aby výrobek instaloval, manipuloval s ním a používal ho jeden dospělý uživatel.
Předměty určené k použití s výrobky pro děti, které však podléhají jiným normám, musí splňovat požadavky obou norem.
1. CHEMICKÁ NEBEZPEČÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby neexistovala žádná rizika nepříznivých účinků na lidské zdraví pro děti nebo třetí osoby (děti a dospělé) kvůli expozici chemickým látkám nebo směsím, z nichž se dané výrobky pro děti skládají nebo které obsahují, pokud jsou tyto výrobky pro děti používány v souladu se svým určením nebo za rozumně předvídatelných podmínek použití, s ohledem na chování dětí, konkrétní použití výrobku a výsledné podmínky expozice.
Výrobky pro děti – a jejich obaly – jsou v souladu se všemi příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se určitých kategorií výrobků nebo omezení pro určité látky nebo směsi.
Normy zohledňují nejnovější pokyny pro chemické látky a vztahují se zejména k poznatkům o bezpečnosti a zdraví dětí (pokud jde o požití, vdechnutí a absorpci).
Pokud jsou použity recyklované materiály, splňují stejné požadavky jako původní materiály.
Při stanovování požadavků na chemickou bezpečnost výrobků pro děti, například stanovením vhodné mezní hodnoty chemických látek, se zohlední všechny příslušné pokyny, právní předpisy a nejnovější vědecké poznatky týkající se podobných výrobků. Při hodnocení by se měly použít zkušební metody, jež odpovídají současným nejnovějším poznatkům.
Mezní hodnoty by měly být také přizpůsobeny předvídatelnému použití výrobku s ohledem na konkrétní podmínky použití (např. délka expozice, určitý způsob použití výrobku).
2. TEPELNÁ NEBEZPEČÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena tepelná nebezpečí. Zohledňuje se chování dítěte a dostupné údaje o povrchových teplotách ve vztahu k popáleninám. Veškerá zbytková nebezpečí jsou zahrnuta do vhodných varování. Mezi tepelná nebezpečí patří mimo jiné:
a) |
kontakt s horkými nebo studenými povrchy; |
b) |
požití horkých potravin nebo tekutin; |
c) |
opaření; |
d) |
přehřátí (hypertermie); |
e) |
podchlazení (hypotermie). |
3. NEBEZPEČÍ VZNÍCENÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí vznícení.
Mezi nebezpečí vznícení patří mimo jiné:
a) |
nebezpečí způsobená vzplanutím; |
b) |
nebezpečí způsobená šířením plamene; |
c) |
nebezpečí vyplývající z tavných vlastností materiálů; |
d) |
nebezpečí vyplývající z kontaktu s plamenem. |
Výrobky jsou zhotoveny z materiálů, které splňují jednu nebo více z následujících podmínek (seznam není vyčerpávající):
a) |
Nejsou náchylné ke vznícení a jsou samozhášecí. |
b) |
Po vznícení hoří pomalu a umožňují pouze pomalé šíření plamene. |
c) |
Bez ohledu na chemické složení jsou navrženy tak, že mechanicky zpomalí proces hoření. |
Ve výrobcích pro děti se nepoužívají látky, o nichž je známo, že při hoření uvolňují velmi toxické výpary. Hořlavé materiály nepředstavují nebezpečí vznícení dalších materiálů použitých ve výrobku.
Látky a materiály, které jsou uznány jako vážně ohrožující zdraví, nemigrují ani se neuvolňují v koncentracích, které by mohly ohrozit uživatele výrobku.
Normy by měly stanovit, že chemické látky zpomalující hoření by se měly používat pouze v případě, že neexistují jiné možnosti. Pokud jsou chemické látky zpomalující hoření použity, jejich toxicita a likvidace na konci doby životnosti neohrožuje zdraví uživatelů a pečovatelů ani životní prostředí.
4. NEBEZPEČÍ UVÍZNUTÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí uvíznutí částí dětského těla. Výrobky musí zabránit uvíznutí hlavy, krku, trupu, paží, rukou, prstů, nohou, chodidel a prstů na nohou dítěte.
Požadavky na předcházení uvíznutí zahrnují mimo jiné nebezpečí uvíznutí (pevné či nikoli):
a) |
ve zcela ohraničených otvorech; |
b) |
v částečně ohraničených otvorech; |
c) |
v otvorech ve tvaru V; |
d) |
v otvorech nepravidelného tvaru; |
e) |
v dynamických otvorech; |
f) |
v upevňovacích prvcích; |
g) |
v dírách; |
h) |
v mezerách; |
i) |
tlakem okolního materiálu. |
Všechny výrobky, které vytvářejí uzavřený prostor, do nějž může dítě vstoupit a uvíznout v něm, jsou navrženy a vyrobeny tak, aby se nebezpečí vyplývající z uzavření minimalizovala.
Normy jasně uvádějí bezpečné rozměry ve vztahu k nebezpečím uvíznutí. Tyto rozměry vždy zohledňují nejnovější antropometrické údaje dětí, které budou pravděpodobně výrobek používat a přicházet s ním do styku, a mají vztah zejména k poznatkům o bezpečnosti dětí.
Nebezpečí uvíznutí způsobené pohybem je co nejvíce omezeno ve fázi návrhu. Zbytková nebezpečí jsou zahrnuta do varování a pokynů.
Nebezpečí spojená s pohybem zahrnují mimo jiné:
a) |
uvíznutí způsobené hmotností převráceného výrobku; |
b) |
uvíznutí v mezerách a otvorech v souvislosti s předvídatelným používáním výrobku (mimo jiné následkem pohybu dítěte); |
c) |
uvíznutí v mezerách a otvorech přístupných dítěti, ale přiléhajících k výrobku; |
d) |
uvíznutí způsobené tím, že dítě položí krk na měkký nebo tvrdý okraj; |
e) |
uvíznutí způsobené výrobkem, ale v souvislosti s dětmi, které nejsou hlavním uživatelem výrobku. |
5. NEBEZPEČÍ ZPŮSOBENÁ POHYBLIVÝMI ČÁSTMI – VČETNĚ NEBEZPEČÍ STŘIHNUTÍ, ŘEZÁNÍ A DRCENÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí způsobená pohyblivými částmi. Výrobky musí zabránit střihnutí (když se součásti vzájemně pohybují a vytvářejí nůžky), drcení (když se součásti vzájemně pohybují a vytvářejí tlak), amputaci nebo pořezání celého těla, končetin, prstů na rukou a nohou.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím způsobeným pohyblivými částmi, jež se týkají mimo jiné následujících nebezpečí (pokud je to vhodné):
a) |
pohyb samotného výrobku; |
b) |
pohyb tělesné hmotnosti dítěte; |
c) |
působení/uvolnění vnější síly. |
Osoby, které výrobky navrhují a vyrábějí, musí vzít v úvahu, že nebezpečí se mohou měnit v závislosti na přístupnosti pohyblivých částí, pružnosti materiálu (včetně látky), působení sil a pozic sil, prostředcích pro ovládání pohyblivých částí, tvaru/materiálu částí, schopnosti dítěte atd.
6. NEBEZPEČÍ PLYNOUCÍ Z VÝROBKŮ PRO DĚTI NAVRŽENÝCH KE SLOŽENÍ ZA ÚČELEM SKLADOVÁNÍ A PŘEPRAVY
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s výrobky navrženými tak, aby se daly složit za účelem skladování nebo přepravy. Výrobky musí zabránit drcení, pořezání, uvíznutí a udušení při neúmyslném složení.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím plynoucím z výrobků pro děti navržených ke složení za účelem skladování nebo přepravy, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Používají se zajišťovací zařízení, aby se zabránilo neúplnému/náhodnému rozložení. |
b) |
Pro rodiče/pečovatele je zřejmá zajišťovací/zajištěná poloha. |
c) |
Nedochází k neúmyslnému uvolnění zajišťovacích mechanismů. |
d) |
Použitelnost výrobku umožňuje obsluhu jednou dospělou osobou. |
e) |
Tyto výrobky nelze používat bez aktivace zajišťovacího mechanismu/zajišťovacích mechanismů. |
7. NEBEZPEČÍ PLYNOUCÍ Z VÝROBKŮ PRO DĚTI NAVRŽENÝCH K DEMONTÁŽI PRO ÚČELY SKLADOVÁNÍ A PŘEPRAVY
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s demontáží výrobků za účelem skladování/přepravy a jejich následnou montáží pro použití.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s demontáží a opětovnou montáží, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
|
Pokyny jsou jasně formulované a snadno srozumitelné, aby jim mohl porozumět průměrný neprofesionální spotřebitel.
|
8. NEBEZPEČÍ SOUVISEJÍCÍ S UPEVŇOVACÍMI MECHANISMY A SYSTÉMY OTEVÍRÁNÍ A ZAVÍRÁNÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s jejich upevňovacími mechanismy nebo systémy otevírání a zavírání. Výrobky musí zabránit drcení, střihnutí, pořezání, uvíznutí, pádu a udušení následkem neúmyslného uvolnění.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s upevňovacími mechanismy a systémy otevírání a zavírání, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Pokud lze výrobek používat v několika polohách, zvolená poloha zůstává zachována, pokud je výrobek vystaven silám typickým pro činnosti a pohyby dítěte. |
b) |
Systémy otevírání a zavírání jsou navrženy a vyrobeny tak, aby se zabránilo jejich neúmyslnému spuštění. |
9. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ S VÝROBKY NA KOLECH
Výrobky pro děti s koly nebo směrově natáčivými kolečky (pro přepravu nebo jiný pohyb) jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s koly nebo směrově natáčivými kolečky a neúmyslným pohybem.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s koly nebo směrově natáčivými kolečky a neúmyslným pohybem, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Všechny výrobky na kolech jsou vybaveny vhodným zajišťovacím zařízením/vhodnými zajišťovacími zařízeními, které v případě potřeby zaručí stabilitu. |
b) |
Všechna zajišťovací zařízení lze bezpečně používat. |
c) |
Výrobky pro děti na kolech mají parkovací funkci, která umožňuje jejich stabilní znehybnění bez ohledu na povrch. |
10. NEBEZPEČÍ ZAMOTÁNÍ SE
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí zamotání se.
Jsou dodržovány požadavky, jež se týkají mimo jiné následujících nebezpečí (pokud je to vhodné):
a) |
nebezpečí zachycení; |
b) |
zachycení textilních výrobků, jako jsou součásti oděvů (zapínání, knoflíky, ozdoby, prošívání nebo podobné prvky, kvůli nimž jsou v provedení oděvu díry, mezery a otvory nebo vyčnívající části); |
c) |
nebezpečí uškrcení šňůrami, popruhy, úvazy, kabely nebo smyčkami; |
d) |
nebezpečí způsobená nitěmi z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu); |
e) |
nebezpečí způsobená rukojeťmi. |
Normy jasně stanoví bezpečné rozměry a požadavky na zkoušení ve vztahu ke šňůrám, popruhům, úvazům, kabelům, smyčkám a dalším nebezpečím zamotání se. Tyto rozměry vždy zohledňují nejnovější antropometrické údaje a vztahují se zejména k poznatkům o bezpečnosti dětí. Bezpečné jsou také vaky na skladování výrobků.
11. NEBEZPEČÍ ZALKNUTÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla vyloučena nebezpečí zalknutí.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným se zalknutím, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Žádná část, kterou lze oddělit silou, již by mohlo vyvinout dítě, není tak malá, aby představovala nebezpečí zalknutí. |
b) |
Při používání (např. při pádu) se neulomí, neutrhne či neoddělí žádná část, která je dostatečně malá na to, aby představovala nebezpečí zalknutí. |
c) |
Žádná součást, kterou lze vyjmout bez použití nástroje, nepředstavuje nebezpečí zalknutí. |
d) |
U dětí, které jsou příliš malé na to, aby seděly zpříma bez pomoci, by neměly být z důvodu nebezpečí zalknutí povoleny žádné součásti, které jsou tak dlouhé, že mohou vyvolat dávivý reflex, pokud si dítě vloží výrobek do úst. |
e) |
Výplňové materiály, které představují nebezpečí zalknutí, nejsou zpřístupněny, jsou-li vystaveny síle, jakou může vyvinout dítě. |
f) |
Výrobky nepředstavují nebezpečí následkem vdechnutí vzhledem k velikosti prvků, které obsahují, nebo z důvodu, že tyto prvky se dostatečně zmenší nebo se zpřístupní, jsou-li vystaveny síle, jakou může vyvinout dítě. |
g) |
Zohlední se celková velikost a tvar výrobků a v případě potřeby se použijí technická/mechanická řešení (např. vzduchové otvory ve výrobcích, u nichž při běžném a předvídatelném použití existuje nebezpečí zalknutí). |
Normy jasně uvádějí bezpečné rozměry a požadavky na zkoušky ve vztahu k nebezpečím zalknutí. Tyto rozměry vždy zohledňují nejnovější antropometrické údaje a vztahují se zejména k poznatkům o bezpečnosti dětí.
12. NEBEZPEČÍ UDUŠENÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí udušení spojená s výrobky a jejich obaly. Tato nebezpečí vznikají při současném ucpání nosu a úst.
Jsou dodržovány požadavky, jež se týkají mimo jiné následujících nebezpečí (pokud je to vhodné):
a) |
udušení tenkými/měkkými materiály, které se mohou vytvarovat a zakrýt obličej dítěte (včetně výlisků); |
b) |
udušení tenkými plastovými sáčky, jejichž obvod otvoru je větší než obvod hlavy dítěte; |
c) |
udušení samolepicími obaly (např. potravinovou fólií); |
d) |
udušení tvarovanými výrobky, které lze umístit na obličej dítěte a vzduchotěsně je uzavřít; |
e) |
udušení následkem zakrytí dýchacích cest měkkými, nadýchanými a tvárnými materiály nebo jejich zapadnutí do nich, zejména v prostředí, kde děti (nejmenší děti) spí. |
Nebezpečným obalovým materiálům je třeba se pokud možno vyhnout, ale pokud jsou nutné, jsou navrženy bezpečně (tj. s perforací nebo v rámci minimální tloušťky). Kromě toho by měli být spotřebitelé informováni o nebezpečnosti obalů (tj. nebezpečí vnějšího udušení).
12.1. Nebezpečí spojená s dýcháním
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí udušení spojená s nedostatečnou propustností vzduchu.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s propustností vzduchu, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Dítě nemá současně zakrytý nos a ústa. |
b) |
Matrace, lůžkoviny a jiné podobné výrobky se nemohou vytvarovat tak, aby zakryly obličej dítěte. |
c) |
Dodatečné matrace nebo lůžkoviny nezpůsobují další nebezpečí udušení. |
13. NEBEZPEČÍ POŽITÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s požitím.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s požitím, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Připevněné součásti zůstávají připevněné a při uvolnění se nerozbijí na kusy. |
b) |
Drobné předměty a součásti mají takovou velikost a konstrukci, aby se nedostaly ústy a krkem dítěte do žaludku. |
c) |
Magnety, baterie a další podobné součásti jsou obzvláště nebezpečné; dítě nemá možnost se k nim dostat nebo je spolknout. |
14. NEBEZPEČÍ ZAVEDENÍ A VDECHNUTÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí zavedení a vdechnutí malých částí, které by mohly být vloženy do uší nebo nosu.
15. NEBEZPEČNÉ HROTY, HRANY A VÝSTUPKY
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí pořezání a podobná nebezpečí spojená s ostrými hroty, hranami nebo výstupky.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s ostrými hroty, hranami nebo výstupky, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Povrchy by měly být hladké – s výjimkou případů, kdy je povrch speciálně navržen jinak, aby napomáhal bezpečnému fungování výrobku pro děti. |
b) |
Ostré hrany, rohy, dráty a hroty jsou odstraněny. |
c) |
Nevyčnívají žádné části, které by mohly způsobit zranění. |
d) |
Vystupující části výrobků nezpůsobí vážné zranění. |
e) |
Materiál neobsahuje třísky. |
f) |
Kovové povrchy a jiné kovové části jsou odolné proti korozi a odlupování. |
g) |
Nepoužívá se tabulové sklo. |
h) |
Skleněná vata a jiné podobné minerály nepředstavují riziko uškrcení nebo udušení. |
i) |
Vycpávkové nebo výplňové materiály neobsahují tvrdé či ostré předměty. |
16. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ S KONSTRUKČNÍ CELISTVOSTÍ
Výrobky pro děti mají dostatečnou pevnost a konstrukční celistvost, aby vydržely po celou dobu jejich zamýšlené životnosti. Jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s trvalým používáním v předvídatelném časovém horizontu.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s konstrukční celistvostí, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Výrobky by měly mít odpovídající pevnost a odolnost po celou dobu životnosti. |
b) |
Výrobky a materiály (včetně látek a stehů) jsou dostatečně odolné při všech předpokládaných použitích a podmínkách a neznehodnotí se nebo se nestanou nebezpečnými v průběhu času ani při změnách teploty, vlhkosti a vystavení UV záření atd. |
c) |
Výrobky, které vyžadují montáž a/nebo instalaci, mají po montáži či instalaci podle pokynů výrobce stejnou konstrukční celistvost jako výrobky montované či instalované výrobcem a splňují všechny požadavky na bezpečnost, které se na tyto výrobky vztahují. |
d) |
U výrobků, které lze upravovat podle toho, jak dítě roste, se nemění pevnost následkem mechanického namáhání. |
e) |
Zajišťovací zařízení určená k bezpečnému připevnění výrobku k jinému předmětu, výrobku nebo zařízení si zachovávají účinnost po celou dobu životnosti výrobku. |
17. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ S OCHRANNÝMI FUNKCEMI
Výrobky pro děti s ochrannou funkcí bezpečně omezují přístup dítěte k nebezpečím. Výrobky, které udržují dítě v určitém prostředí (např. zábrany), chrání dítě před nebezpečími spojenými s počasím nebo hmyzem, omezují pohyb dítěte nebo omezují jeho přístup k nebezpečím (např. rohové chrániče), bezpečně plní zamýšlenou ochrannou funkci.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s ochrannými funkcemi, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Ochranná funkce odpovídá věku a schopnostem dítěte, nepředstavuje další nebezpečí ani neumožňuje přístup k dalším nebezpečím a během používání těchto výrobků se nesnižuje jejich funkčnost a účinnost. |
b) |
Zábrany jsou navrženy tak, aby je dítě nemohlo přelézt, projít pod nimi nebo přes ně nebo je odstranit. |
c) |
Výška zábran je vždy bezpečná a zohledňuje vývojové stadium dítěte i nejnovější antropometrické údaje. |
d) |
Výrobky, jež poskytují funkci ochrany dítěte, nezpůsobují nebezpečí uvíznutí. |
e) |
Zajišťovací/západkové mechanismy nemohou být vyřazeny z provozu nebo přemístěny dítětem ani bezděčným úkonem ze strany pečovatele. |
f) |
Výrobky proti převrácení (například výrobky, které zabraňují pádu nábytku, úložného nábytku, televizních obrazovek na děti) musí být navrženy s vhodným připevněním a z materiálů, které odolávají silám, jejichž působení se předpokládá, včetně stárnutí, UV záření atd. |
g) |
Mechanismy proti otevření (například výrobky, které zabraňují otevření dveří či oken dětmi) jsou navrženy s vhodným zajišťovacím zařízením a účinkem, aby se zabránilo nebezpečí pádu. |
18. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ SE ZÁDRŽNÝMI SYSTÉMY
Výrobky pro děti nabízející zádržný systém bezpečně omezují přístup dítěte k nebezpečím a nezpůsobují další nebezpečí plynoucí ze samotných zádržných systémů.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným se zádržnými systémy, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Zádržné systémy jsou bezpečně připevněny a samy o sobě nezpůsobují nebezpečí. |
b) |
Zádržné systémy lze přizpůsobovat velikosti dítěte. |
c) |
Zádržné systémy jsou účinné vždy a ve všech situacích použití. |
d) |
Zádržné systémy zohledňují všechny možné pohyby a síly, kterými může dítě působit. |
e) |
Výrobky lze bezpečně používat a plní zamýšlenou funkci zadržování. Dítě lze v nouzové situaci snadno vyjmout. |
19. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ SE STABILITOU
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená se stabilitou výrobku (včetně pádu nebo převrácení).
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným se stabilitou, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Výrobky zabraňují jakémukoli nebezpečí převrácení, které by mohlo způsobit pád dítěte (např. převrácení židličky následkem zapírání nohou o stůl). |
b) |
Výrobky zůstávají při pohybu (dítěte nebo výrobku) stabilní a bezpečné. |
c) |
Příslušenství k výrobku nebo části určené k odnímání nemění bezpečnost a stabilitu výrobků (např. přidání stolku s podnosem k dětské židličce). |
20. NEBEZPEČÍ PÁDU
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby se co nejvíce omezila nebezpečí spojená s pádem.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s pádem, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Výrobky s rukojeťmi pro přenášení jsou navrženy a vyrobeny tak, aby se rukojeti při přenášení dítěte neoddělily od výrobku. |
b) |
Veškeré rukojeti jsou připevněny tak, aby nevzniklo nebezpečí vypadnutí dítěte z výrobku. |
c) |
Houpající se výrobky nepředstavují nebezpečí pádu. |
d) |
Výrobky mají dostatečnou výšku (opěradlo, opěrku rukou, zábranu atd.) a pevnost (včetně výrobků vyrobených z látky), aby bylo zajištěno bezpečné držení dítěte. |
e) |
Výrobky se zádržnou funkcí zabraňující pádu lze bezpečně používat a nezpůsobují další nebezpečí kvůli samotným zádržným prostředkům. |
f) |
Výrobky, při jejichž používání je dítě ve vysoké poloze, nepředstavují nebezpečí pádu (např. vysoké židličky s otvory pro nohy, bezpečnostní zábrany atd.). |
21. NEBEZPEČÍ UTONUTÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby se co nejvíce omezila nebezpečí spojená s utonutím.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s utonutím, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Veškerá zajišťovací zařízení lze bezpečně používat a nezpůsobují samy o sobě další nebezpečí. |
b) |
Dítě lze v nouzové situaci snadno vyjmout. |
c) |
Dítě nemůže nechtěně vyklouznout z výrobku, jako je plovoucí sedátko. |
d) |
Plovoucí výrobky si zachovávají plovoucí vlastnosti, neztrácejí rychle tlak vzduchu, v případě úniku vzduchu si zachovávají zbytkový vztlak. |
e) |
Plovoucí výrobky si zachovávají bezpečnou stabilitu a nejsou náchylné k reakci na síly větru a vodního proudu, pokud se předpokládá jejich použití na otevřené vodě. |
f) |
Jsou zřetelně uvedena všechna vhodná varování, jako například že dítě nesmí být nikdy ponecháno bez dozoru, protože k utonutí může dojít během krátké doby a ve velmi mělké vodě. |
22. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ S ELEKTŘINOU
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s používáním elektrických výrobků (včetně úrazu elektrickým proudem).
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s elektrickým proudem, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Při použití akumulované energie (např. z baterie) nepředstavuje použitý proud a konstrukce výrobku pro děti žádné riziko pro dítě. |
b) |
Baterie a živé části nejsou dítěti přístupné. |
c) |
Šňůry elektrických výrobků nepředstavují další nebezpečí. |
23. BIOMETRICKÁ NEBEZPEČÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená s používáním biometrických údajů.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s biometrickými riziky, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Jsou-li používány biometrické údaje, výrobek pro děti nepředstavuje pro dítě žádné riziko. |
b) |
Vždy by měl být k dispozici mechanický záložní systém, aby zařízení mohla ovládat i osoba, jejíž vlastnosti nebyly do zařízení naprogramovány, zejména v nouzových situacích nebo při selhání baterie. |
24. AKUSTICKÁ NEBEZPEČÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena nebezpečí spojená se zvuky.
Výrobky určené k vydávání zvuku nevydávají hlasité špičkové zvuky ani nepřetržitý hluk, které mohou představovat riziko poškození sluchu dítěte.
25. NEBEZPEČÍ OZÁŘENÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena zdravotní rizika nebo rizika poranění očí či kůže související s umělým a přírodním zářením.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným se zářením z umělých zdrojů, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Světlo vyzařované výrobkem je bezpečné a nenarušuje přirozený spánkový rytmus. |
b) |
Nepoužívá se vysoce intenzivní a koncentrované světlo. |
c) |
Nebezpečí neviditelného záření jsou co nejvíce omezena (včetně elektrických, magnetických, elektromagnetických polí a jiných druhů záření). |
d) |
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným se zářením z přírodních zdrojů, jako jsou popáleniny způsobené sluncem. |
26. NEBEZPEČÍ RADIOAKTIVITY
Ve výrobcích pro děti se nepoužívá materiál, který by mohl zvýšit nebezpečí radioaktivity.
27. HYGIENICKÁ NEBEZPEČÍ
Výrobky pro děti jsou navrženy a vyrobeny tak, aby byla co nejvíce omezena rizika spojená s hygienou.
Jsou dodržovány požadavky na předcházení nebezpečím spojeným s hygienickými riziky, jež se týkají mimo jiné následujícího (pokud je to vhodné):
a) |
Výrobky jsou navrženy tak, aby se zabránilo riziku infekce nebo kontaminace. |
b) |
Výrobky nepředstavují mikrobiologická nebezpečí vyplývající z nedostatečné hygieny materiálu živočišného původu (např. peří). |
c) |
Výrobky lze čistit a i po čištění jsou splněny všechny požadavky na bezpečnost. |
d) |
Tyto požadavky splňují i výrobky z recyklovaných materiálů. |
e) |
Výrobce poskytne důkladné pokyny k čištění. |
f) |
Materiál by neměl být kontaminován biologickými látkami a škůdci. |
28. NEBEZPEČÍ SPOJENÁ S INFORMACEMI DODÁVANÝMI S VÝROBKEM
Jsou poskytnuty bezpečnostní informace, a to zejména s cílem předejít nebezpečím, kterým nelze zabránit samotným návrhem výrobku. Informace poskytované na výrobku nebo spolu s ním jsou uvedeny tak, aby byla nebezpečí co nejvíce omezena.
Jsou dodržovány požadavky na bezpečnostní informace, jež se týkají mimo jiné následujícího:
a) |
Bezpečnostní informace jsou uvedeny jasně a zřetelně a zahrnují informace o nákupu, návod k použití, označení a varování. |
b) |
Pokud je to možné, měly by se místo textu obsahujícího bezpečnostní informace nebo jako doplněk k němu používat jasné a srozumitelné piktogramy a ilustrace. |
c) |
Informace jsou v jazyce (jazycích) země, ve které (kterých) je výrobek uváděn na trh. |
d) |
Označení na výrobku zůstávají jasně viditelné a snadno čitelné po celou dobu životnosti výrobku. |
e) |
Spotřebitel může jasně a snadno vidět všechny informace o nákupu v místě prodeje (včetně online prodeje). |
f) |
Je poskytnut návod k bezpečné instalaci, montáži, používání a údržbě. |
g) |
Jsou jasně uvedena omezení bezpečného použití. |
h) |
Je uveden(a) minimální/maximální věk/hmotnost/výška pro použití (pokud je to relevantní pro zajištění bezpečného používání výrobku). |
i) |
Pokud výrobek může podléhat stárnutí, jsou poskytnuty informace o tom, jak zkontrolovat, zda lze výrobek stále bezpečně používat. |
j) |
Jsou poskytnuty informace o tom, kdy a jak výrobek zlikvidovat/recyklovat, pokud to může představovat bezpečnostní problém. |
k) |
Jsou uvedeny pokyny ke kontrole výrobku před použitím a pokyny k okamžitému přerušení používání, pokud je výrobek jakýmkoli způsobem poškozen. |
l) |
Štítky na výrobcích nebo na jejich obalech a návody k použití k nim přiložené upozorní pečovatele na nebezpečí, rizika poškození zdraví nebo vedlejší účinky související s používáním těchto předmětů a plynoucí z jejich podstaty a na způsoby, jak se jich vyvarovat. |
m) |
Označení a obrázky na štítcích nebo obalech neuvádějí v omyl ohledně bezpečnostních požadavků obsažených v normě. |
n) |
Označení umožňující identifikaci výrobku za účelem zajištění jeho sledovatelnosti v distribučním řetězci jsou v souladu s platnými právními předpisy EU. |
o) |
Výrobky pro děti určené k připevnění k jiným výrobkům jsou opatřeny varováními uvádějícími nebezpečí a rizika připevnění k nevhodným výrobkům. |
p) |
Výrobky pro děti určené k připevnění k jiným výrobkům jsou opatřeny informacemi o nákupu, které uvádějí typ a sortiment výrobků, pro které je předmět vhodný. |
DOPORUČENÍ
30.6.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 166/177 |
DOPORUČENÍ RADY (EU) 2023/1339
ze dne 27. června 2023
o přistoupení ke globální síti pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví zřízené Světovou zdravotnickou organizací a o dočasných opatřeních k usnadnění mezinárodního cestování s ohledem na skončení platnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 168 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Digitální certifikát EU COVID zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (1) se rychle stal celosvětovým standardem pro certifikáty o očkování, testech a zotavení a vedle všech členských států Unie se k systému připojilo 51 třetích zemí a území. Díky svému vnějšímu rozměru se digitální certifikát EU COVID rovněž osvědčil jako nejrozšířenější řešení a nástroj na podporu bezpečného mezinárodního cestování a oživení na celosvětové úrovni. Vedle využití při cestování podpořilo používání digitálních certifikátů EU COVID také kontinuitu přeshraničního očkování. |
(2) |
Digitální certifikát EU COVID měl zásadní význam pro zajištění volného pohybu a cestování a jeho základní technologie by mohla i nadále sloužit jako nástroj užitečný pro lepší připravenost na možné budoucí zdravotní krize, který občanům a podnikům umožní zmírnit dopady přenosných nemocí a zajistit náležitou úroveň připravenosti na zdravotní krize. To je také v souladu se zvláštní zprávou Evropského účetního dvora 01/2023 nazvanou „Nástroje usnadňující cestování v rámci EU během pandemie COVID-19 – iniciativy byly relevantní, ale jejich dopad sahal od úspěchu až po omezené využití“. |
(3) |
Nařízení (EU) 2021/953 pozbývá platnosti dne 30. června 2023. Od 1. července 2023 by proto mělo být případné vydávání a uznávání certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 prováděno na základě podmínek stanovených ve vnitrostátních právních předpisech členských států a v souladu s nimi. Odkazy uvedené v tomto doporučení na prováděcí akty přijaté podle nařízení (EU) 2021/953 se uvádějí pouze proto, aby se zjednodušilo odkazování, a neměly by být chápány tak, že tyto prováděcí akty nebo pravomoci Komise přijímat a měnit prováděcí akty podle nařízení (EU) 2021/953 zůstávají v platnosti. Veškeré odkazy na prováděcí akty, které byly dříve přijaty podle nařízení (EU) 2021/953, by měly být chápány jako statické odkazy na uvedené akty ve znění platném ke dni 30. června 2023. |
(4) |
Světová zdravotnická organizace (WHO) vytvoří globální síť pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. Ta je mechanismem na podporu ověřování certifikátů, které vydávají účastníci globální sítě pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. Tyto certifikáty by se zpočátku týkaly certifikátů týkajících se onemocnění COVID-19 a později by mohly zahrnovat i certifikaci dalších dokumentů, jako jsou záznamy o běžném očkování a mezinárodní potvrzení o očkování nebo profylaxi, ve znění uvedeném v příloze 6 Mezinárodních zdravotnických předpisů (2005), pro účely mezinárodního cestování a kontinuity péče. |
(5) |
Vytvoření systémů pro zmírnění dopadu globálních zdravotních krizí na cestování občanů a podniků by mělo být považováno za hlavní pilíř programu připravenosti Unie na globální zdravotní krize. Účast v globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví by přispěla k celosvětovému sjednocení standardů zdravotních certifikátů a vytvoření systému pro uznávání digitálních zdravotních certifikátů pro účely mezinárodního cestování a kontinuity péče. |
(6) |
Globální síť pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, kterou vyvíjí WHO, přebírá v rámci své vlastní struktury rámec pro důvěryhodnost, zásady a otevřené technologie digitálního certifikátu EU COVID. Komise má v úmyslu úzce spolupracovat s WHO s cílem zajistit, aby globální síť pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví byla v souladu s technickými specifikacemi, které byly dříve stanoveny v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2021/1073 (2). Členské státy by měly být vyzvány, aby se ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví připojily co nejdříve a nejpozději ke dni 31. prosince 2023. V zájmu plynulého přechodu ze systému digitálních certifikátů EU COVID na globální síť WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví by členské státy měly být vyzvány, aby vydaly nové certifikáty signatáře dokumentu používané pro vydávání digitálních certifikátů EU COVID před tím, než nařízení (EU) 2021/953 pozbude platnosti, aby byla zajištěna jejich maximální technická platnost, a zaregistrovaly je v bráně interoperability rámce pro důvěryhodnost zřízeného podle uvedeného nařízení (dále jen „brána EU“). |
(7) |
Komise má v úmyslu zajistit hladký přechod členských států ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví tím, že zachová bránu EU do dne 31. prosince 2023 tak, aby se podpořily cíle tohoto doporučení. Za tímto účelem hodlá Komise financovat bránu EU prostřednictvím programu Digitální Evropa, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (3). To by mělo členským státům a třetím zemím připojeným k bráně EU poskytnout dostatek času na přijetí postupů nezbytných pro zapojení do globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. |
(8) |
Všichni občané a rezidenti Unie cestující mimo Unii by měli mít k dispozici způsoby k prokázání svého statusu souvisejícího s COVID-19, kdykoli je to pro cesty mimo Unii výslovně požadováno. Členské státy by proto měly být po připojení ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví rovněž vyzvány, aby na požádání vydávaly certifikáty slučitelné s formátem stanoveným globální sítí WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví na základě technických specifikací, které byly dříve stanoveny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/1073, za účelem usnadnění mezinárodního cestování do třetích zemí vyžadujících tyto certifikáty, zejména v případě ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu. Kromě usnadnění mezinárodního cestování by takové vydávání mohlo přispět k celosvětovému sjednocení standardů pro zdravotní certifikáty a k rozvoji systému uznávání digitálních zdravotních certifikátů, který by usnadnil kontinuitu péče. |
(9) |
Členské státy by měly tyto certifikáty vydávat v digitálním nebo papírovém formátu, případně v obou. Potenciální držitelé by měli mít nárok na vydání certifikátů ve formátu, který si zvolí. Informace obsažené v certifikátech by měly být rovněž uvedeny ve formátu čitelném pro člověka a měly by být poskytnuty alespoň v úředním jazyce nebo úředních jazycích vydávajícího členského státu a v angličtině. |
(10) |
Převzetí digitálního certifikátu EU COVID globální sítí WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví by mělo umožnit třetím zemím, v nichž stále platí jakožto podmínka pro vstup na území požadavky související s onemocněním COVID-19 a které jsou napojeny na bránu EU, uznávat a ověřovat certifikáty vydané před dnem 1. července 2023 i po něm. |
(11) |
Z hlediska cestujících do Unie se členským státům doporučuje, aby ve snaze zajistit možnost náležitě řešit obavy týkající se veřejného zdraví související s pandemií COVID 19 zachovaly po připojení ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví možnost uznávat a ověřovat certifikáty vydané třetími zeměmi v rámci této sítě, které nadále splňují vysoké normy stanovené podle nařízení (EU) 2021/953. Pokud členské státy k tomu, aby upustily od omezení cestování do Unie, vyžadují potvrzení o očkování, testu nebo zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, měly by uznávat certifikáty týkající se onemocnění COVID-19, které jsou technicky kompatibilní s globální sítí WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. |
(12) |
Ve svých závěrech o očkování jako jednom z nejúčinnějších nástrojů pro prevenci nemocí a zlepšení veřejného zdraví ze dne 9. prosince 2022 Rada vyzvala Komisi, aby „prozkoumala přidanou hodnotu digitální verze certifikátů o očkování s přihlédnutím ke zkušenostem s evropskými digitálními infrastrukturami a dalšími stávajícími nástroji, jako je mezinárodní certifikát o očkování nebo profylaxi“. Podobný vývoj plánuje i WHO, neboť hodlá dále rozvíjet globální síť WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, aby podpořila například digitalizaci mezinárodního certifikátu o očkování a profylaxi nebo očkovacích průkazů pro běžné imunizační programy. Členské státy se proto vyzývají, aby se aktivně podílely na úsilí o další rozvoj sítě a aby podle potřeby vydávaly, uznávaly a ověřovaly další typy očkovacích průkazů nebo zdravotních údajů. |
(13) |
Během přechodného období do dne 31. prosince 2023 a v zájmu zajištění hladkého přechodu na globální síť WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví se členské státy, které se dosud ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví nepřipojily, vyzývají, aby zejména v případě vyhlášení stavu ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu, v souladu s vnitrostátním právem, na požádání vydávaly certifikáty o očkování, testech a zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 ve formátu kompatibilním s technickými specifikacemi, které byly dříve stanoveny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/1073, pokud pro vydávání těchto certifikátů existuje právní základ v jejich vnitrostátním právu. Členské státy, které k tomu, aby upustili od omezení cestování do Unie, vyžadují certifikáty týkající se onemocnění COVID-19, se rovněž vyzývají, aby během tohoto přechodného období uznávaly potvrzení o očkování, testu nebo zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19, na která se dříve vztahoval prováděcí akt přijatý podle čl. 3 odst. 10 nebo čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) 2021/953, v souladu s přístupem stanoveným v doporučení Rady (EU) 2022/2548 (4). |
(14) |
Ve stejném období se členské státy, které se dosud nepřipojily ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, vyzývají, aby zůstaly připojeny k bráně EU, dokud Komise tuto bránu spravuje. Členským státům, které se ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví již připojily, se doporučuje, aby synchronizovaly informace, které do globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví nahrávají, s bránou EU. |
(15) |
Aby se předešlo případným přerušením, zejména pokud jde o mezinárodní cesty do třetích zemí, které stále vyžadují certifikáty týkající se onemocnění COVID, členské státy se vyzývají, aby uvedly toto doporučení v účinnost ode dne 1. července 2023, tedy od prvního dne po skončení platnosti nařízení (EU) 2021/953. Pokud jde konkrétně o vydávání nového certifikátu signatáře dokumentu, členské státy jej mohou vydávat pouze, dokud je nařízení (EU) 2021/953 v platnosti. Vyzývají se proto, aby tomuto certifikátu poskytly maximální možnou technickou platnost a zaregistrovaly jej v bráně EU před tím, než nařízení (EU) 2021/953 dne 30. června 2023 pozbude platnosti. |
(16) |
Na zpracování osobních údajů prováděné při provádění tohoto doporučení se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (5). Členské státy by proto měly vždy zajistit, aby byla dodržována příslušná ustanovení unijního práva týkající se osobních údajů, zejména dodržování zásady zákonnosti stanovené v nařízení (EU) 2016/679, |
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
Připojení ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví
1. |
Rada vítá záměr Komise úzce spolupracovat s WHO na rozvoji globální sítě pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, která WHO umožní převzít rámec pro důvěryhodnost, zásady a otevřené technologie digitálního certifikátu EU COVID do své vlastní struktury na základě technických specifikací, které byly dříve stanoveny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/1073. |
2. |
Členské státy se vyzývají, aby se co nejdříve a nejpozději ke dni 31. prosince 2023 připojily ke globální síti pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, kterou zřizuje WHO, pokud pro to v jejich vnitrostátním právu existuje vhodný právní základ. |
3. |
Každý členský stát, který si přeje připojit se ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, se vyzývá, aby vydal nový certifikát signatáře dokumentu s maximální možnou technickou platností a zaregistroval jej v bráně EU před tím, než nařízení (EU) 2021/953 pozbude platnosti. |
4. |
Rada vítá záměr Komise usnadnit plynulý přechod ze systému digitálních certifikátů EU COVID na globální síť WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. Je však ponecháno na členských státech, aby se rozhodly, zda se připojí ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví a zda tak chtějí učinit prostřednictvím stávajících technologií nebo usilovat o připojení v pozdější fázi. |
Vydávání a uznávání certifikátů v rámci globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví
5. |
Členské státy se vyzývají, aby po připojení ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví co nejúčinněji, jak je to vhodné, plnily úkoly předepsané WHO v souvislosti s provozem této sítě, pokud pro to v unijním nebo vnitrostátním právu existuje vhodný právní základ a v souladu s nařízením (EU) 2016/679, zejména aby:
|
Další vývoj globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví
6. |
Členské státy se vyzývají, aby se aktivně podílely na úsilí o další rozvoj globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, při zohlednění vývoje týkajícího se aktualizace mezinárodních zdravotních předpisů, a prozkoumaly potenciální přínosy a úskalí digitálních certifikátů WHO a právní požadavky na ně, včetně mimo jiné zkoumání použití digitálních certifikátů, jež se týkají jiných nemocí, a ověřování dalších zdravotních údajů. |
Přechodné období do 31. prosince 2023
7. |
Rada vítá záměr Komise zachovat v rámci podpory cílů tohoto doporučení bránu EU pro digitální certifikát EU COVID do 31. prosince 2023, aby se usnadnilo přijetí nezbytných opatření pro připojení ke globální síti pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví, kterou zřizuje WHO, a ponechat ji přístupnou pro třetí země a území, které k ní jsou již připojeny, pokud jsou příslušné certifikáty těchto třetích zemí a území nadále vydávány na základě standardů a technologického systému, které jsou interoperabilní s rámcem pro důvěryhodnost brány EU a které umožňují ověření jejich pravosti, platnosti a integrity. |
8. |
Členské státy se vyzývají, aby, dokud nebudou připojeny ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví uvedené v bodě 1 a v období do 31. prosince 2023, zůstaly připojeny k bráně EU, dokud ji Komise spravuje, a aby stanovily ve svém vnitrostátním právu vhodný právní základ v souladu s nařízením (EU) 2016/679 k tomu, aby:
|
9. |
Členské státy připojené ke globální síti WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví se vyzývají, aby do 31. prosince 2023 rovněž zajistily synchronizaci informací, které vkládají do brány EU a do globální sítě WHO pro certifikaci v elektronickém zdravotnictví. |
V Lucemburku dne 27. června 2023.
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 ze dne 14. června 2021 o rámci pro vydávání, ověřování a uznávání interoperabilních certifikátů o očkování, o testu a o zotavení v souvislosti s onemocněním COVID-19 (digitální certifikát EU COVID) za účelem usnadnění volného pohybu během pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 211, 15.6.2021, s. 1).
(2) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1073 ze dne 28. června 2021, kterým se stanoví technické specifikace a pravidla k provedení rámce pro důvěryhodnost pro digitální certifikát EU COVID stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/953 (Úř. věst. L 230, 30.6.2021, s. 32).
(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).
(4) Doporučení Rady (EU) 2022/2548 ze dne 13. prosince 2022 o koordinovaném přístupu k cestování do Unie během pandemie COVID-19 a o nahrazení doporučení Rady (EU) 2020/912 (Úř. věst. L 328, 22.12.2022, s. 146).
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).