ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 79 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Ročník 66 |
Obsah |
|
I Legislativní akty |
Strana |
|
|
NAŘÍZENÍ |
|
|
* |
|
|
|
(1) Text s významem pro EHP. |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
I Legislativní akty
NAŘÍZENÍ
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/1 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/588
ze dne 15. března 2023,
kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V závěrech Evropské rady z 19. a 20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a Evropskou kosmickou agenturou (ESA). Družicová komunikace v rámci státní správy též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. Družicová komunikace v rámci státní správy by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast. |
(2) |
V závěrech Evropské rady z 21. a 22. března 2019 bylo zdůrazněno, že EU musí dále pokročit při rozvíjení konkurenceschopné, bezpečné, inkluzivní a etické digitální ekonomiky se špičkovou konektivitou. |
(3) |
Ve sdělení Komise ze dne 22. února 2021 nazvaném „Akční plán pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem“ se uvádí, že cílem plánu je „umožnit přístup k vysokorychlostnímu připojení pro všechny v Evropě a poskytnout odolný systém připojení, který umožní Evropě zůstat ve spojení, ať se stane cokoli“. |
(4) |
Rada ve Strategickém kompasu pro bezpečnost a obranu, který přijala dne 21. března 2022, uznává, že kosmická infrastruktura Unie a jejích členských států přispívá k naší odolnosti a poskytuje klíčové služby, které nahrazují nebo doplňují pozemní infrastrukturu pro telekomunikace. Vyzývá proto Unii, aby pracovala na návrhu globálního zabezpečeného kosmického komunikačního systému Unie. |
(5) |
Jednou ze složek Kosmického programu Unie zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (2) je družicová komunikace v rámci státní správy GOVSATCOM, která má zajistit dlouhodobou dostupnost spolehlivých, bezpečných, rozšiřitelných a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM. Nařízení (EU) 2021/696 předpokládá, že v první fázi složky GOVSATCOM přibližně do roku 2025 bude stávající kapacita sdružena a sdílena prostřednictvím centra složky GOVSATCOM. V této souvislosti má Komise pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi mají být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně s ohledem na rozšiřování možností infrastruktury centra složky GOVSATCOM. Tento přístup rovněž vychází z předpokladu, že pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že to není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, bude nezbytné přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím spolupráce se soukromým sektorem, například s unijními provozovateli družic. |
(6) |
Dne 22. března 2017 schválil Politický a bezpečnostní výbor Rady dokument Hlavní potřeby civilních a vojenských uživatelů v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), který zpracovala Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a prostřednictvím něhož byly sloučeny požadavky vojenských uživatelů určených Evropskou obrannou agenturou ve společném personálním cíli přijatém v roce 2013 a potřeby civilních uživatelů shromážděné Komisí. Z následných analýz provedených Komisí vyplynulo, že současná nabídka družicové komunikace Unie založená na kapacitách od členských států s vnitrostátními systémy a soukromém sektoru nemůže uspokojit určité nové potřeby ze strany státní správy, které vyžadují řešení s vyšší bezpečností, nízkým zpožděním a globálním pokrytím. Tyto potřeby by měly být pravidelně sledovány a přehodnocovány. |
(7) |
Technický pokrok v poslední době umožnil vznik komunikačních konstelací na negeostacionární oběžné dráze (NGSO), které postupně nabízejí vysokorychlostní služby konektivity s nízkým zpožděním. Existuje tudíž příležitost řešit vyvíjející se potřeby vládou schválených uživatelů vývojem a zaváděním další infrastruktury, neboť v současné době je v Unii možné žádat o notifikace volných kmitočtových pásem v rámci Mezinárodní telekomunikační unie, která jsou nezbytná pro poskytování požadovaných služeb. Pokud tyto notifikace volných kmitočtových pásem nebudou využity, stanou se bezpředmětnými a kmitočty budou přiděleny jiným subjektům. Vzhledem k tomu, že kmitočty a orbitální sloty jsou stále vzácnějším zdrojem, měla by Komise prostřednictvím otevřeného a transparentního procesu s členskými státy využít této příležitosti a uzavřít s členskými státy poskytujícími notifikace volných kmitočtových pásem zvláštní licenční dohody za účelem poskytování služeb státní správy na základě státní infrastruktury. Za získání práv k notifikacím volných kmitočtových pásem, která jsou nezbytná pro poskytování komerčních služeb, odpovídá soukromý sektor. |
(8) |
Subjekty státní správy Unie stále více poptávají zabezpečené a spolehlivé služby kosmické družicové komunikace, zejména pak proto, že jsou nejschůdnější možností v situacích, kdy chybí pozemní komunikační systémy nebo kdy jsou narušeny či nejsou spolehlivé. Cenově dostupný a nákladově efektivní přístup k družicové komunikaci je nezbytný také v oblastech, kde neexistuje pozemní infrastruktura, mimo jiné nad oceány, ve vzdušném prostoru, ve vzdálených regionech a tam, kde se pozemní infrastruktura potýká se závažnými výpadky nebo kde jí nelze v krizových situacích důvěřovat. Družicová komunikace může zvýšit celkovou odolnost komunikačních sítí například tím, že nabízí alternativu v případě fyzických nebo kybernetických útoků na místní pozemní infrastruktuře, nehod nebo přírodních či člověkem způsobených katastrof. |
(9) |
Unie by měla zajistit poskytování odolných, globálních, bezpečných, chráněných, nepřetržitých, zaručených a flexibilních řešení družicové komunikace pro vyvíjející se potřeby a požadavky státní správy, postavených na technologické a průmyslové základně Unie, aby se zvýšila odolnost operací členských států a orgánů Unie. |
(10) |
Proto je důležité zavést nový program, konkrétně Program Unie pro bezpečnou konektivitu (dále jen „program“), který bude zajišťovat infrastrukturu Unie pro družicovou a multiorbitální komunikaci k využívání ze strany státní správy, současně s tím integrovat a doplňovat stávající a budoucí vnitrostátní a evropské kapacity v rámci složky GOVSATCOM a dále rozvíjet a postupně integrovat iniciativu Evropská kvantová komunikační infrastruktura (EuroQCI) do systému bezpečné konektivity. |
(11) |
Program by měl uspokojit nové potřeby státní správy, pokud jde o řešení s vyšší bezpečností, nízkým zpožděním a globálním pokrytím. Měl by zajistit poskytování a dlouhodobou dostupnost celosvětového nepřetržitého přístupu k bezpečným, autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním družicovým komunikačním službám státní správy, které by podporovaly odolnost a ochranu kritické infrastruktury, získávání povědomí o situaci, vnější činnosti, krizové řízení a také aplikace, které mají pro hospodářství, bezpečnost a obranu Unie a členských států zásadní význam, a to prostřednictvím specializované státní infrastruktury, která by integrovala a doplňovala kapacity GOVSATCOMu. Program by měl navíc prioritizovat poskytování služeb státní správy a rovněž umožnit poskytování komerčních služeb evropským soukromým sektorem s přihlédnutím k průzkumu trhu, včetně konzultací s vládou schválenými uživateli, a to prostřednictvím komerční infrastruktury. |
(12) |
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2481 (3) stanoví řadu obecných a dílčích cílů na podporu rozvoje odolných, bezpečných, výkonných a udržitelných digitálních infrastruktur v Unii, včetně digitálního cíle Komise a členských států dosáhnout toho, aby do roku 2030 všichni měli gigabitové připojení. Program by měl umožnit konektivitu občanů a podniků v celé Unii a na celém světě, mimo jiné i tím, že poskytne cenově dostupný vysokorychlostní širokopásmový přístup, který může pomoci odstranit komunikační mrtvé zóny a zvýšit soudržnost v celé Unii, včetně jejích nejvzdálenějších regionů, venkovských, okrajových, odlehlých a izolovaných oblastí a ostrovů. Družicové služby nemohou v současné době nahradit výkonnost pozemních sítí, ale mohou překlenout digitální propast, a dokonce případně přispět k obecným cílům směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 (4). |
(13) |
Program by se proto měl skládat z činností v oblasti vymezení, koncepce, vývoje, ověřování a souvisejících činností v oblasti zavádění za účelem výstavby počáteční kosmické a pozemní infrastruktury potřebné k poskytování prvních služeb státní správy. Program by pak měl zahrnovat činnosti v oblasti postupného zavádění zaměřené na dokončení kosmické i pozemní infrastruktury potřebné pro poskytování pokročilých služeb státní správy, které v současnosti nejsou k dispozici a přesahují stav techniky stávajících evropských služeb družicové komunikace. Kromě toho by měl program podporovat rozvoj uživatelských koncových zařízení schopných využívat vyspělé komunikační služby. Činnosti v oblasti využívání by měly být zahájeny co nejdříve poskytnutím prvních služeb státní správy, k němuž by mělo dojít do roku 2024, aby bylo možné co nejdříve uspokojit potřeby vládou schválených uživatelů. Program by pak měl zahrnovat činnosti v oblasti zavádění zaměřené na dokončení kosmické i pozemní infrastruktury potřebné k dosažení plné operační schopnosti do roku 2027. Poskytování služeb státní správy, provoz, údržba a neustálé zlepšování kosmické a pozemní infrastruktury po jejím zavedení, jakož i vývoj budoucích generací služeb státní správy, by měly být součástí činností souvisejících s využíváním. |
(14) |
V červnu 2019 členské státy podepsaly prohlášení o Evropské kvantové komunikační infrastruktuře (EuroQCI) (dále jen „prohlášení“), v němž se zavázaly spolupracovat s Komisí a s podporou ESA na vývoji kvantové komunikační infrastruktury pokrývající celou Unii. V souladu s tímto prohlášením je cílem EuroQCI zavést certifikovanou zabezpečenou kvantovou komunikační infrastrukturu typu end-to-end, která umožní přenos a ukládání informací a dat a bude schopna propojit kritické veřejné komunikační prostředky v celé Unii. Program přispěje ke splnění cílů prohlášení tím, že vytvoří kosmickou a pozemní infrastrukturu EuroQCI integrovanou do státní infrastruktury programu, a také tím, že bude rozvíjet a zavádět terestriální infrastrukturu EuroQCI, jež bude ve vlastnictví členských států. Kosmická, pozemní a terestriální infrastruktura EuroQCI by měla být v rámci programu vyvinuta ve dvou hlavních fázích, a to ve fázi předběžného ověřování, která by mohla zahrnovat vývoj a ověřování několika různých technologií a komunikačních protokolů, a ve fázi plného zavedení, zahrnující vhodná řešení pro konektivitu mezi družicemi a přenos dat mezi družicemi a pozemní a terestriální infrastrukturou. |
(15) |
Jednou z hlavních funkcí EuroQCI bude umožnit kvantovou distribuci kryptografických klíčů (QKD). Technologie a produkty QKD nejsou dosud dostatečně vyspělé na to, aby bylo možné je využívat k ochraně utajovaných informací EU. Stále je třeba vyřešit hlavní otázky týkající se zabezpečení QKD, jako je normalizace protokolů QKD, analýza vedlejších kanálů a metodika hodnocení. Program by proto měl podporovat EuroQCI a umožnit začlenění schválených kryptografických prostředků do infrastruktury, až budou k dispozici. |
(16) |
V zájmu uspokojivé ochrany utajovaných informací EU by měla být primárním řešením pro boj proti hrozbám, které kvantová výpočetní technika představuje, kombinace konvenčních řešení, postkvantové kryptografie a případně QKD v hybridních přístupech. Program by proto měl tyto přístupy používat pro účely zajišťování nejmodernější kryptografie i distribuce klíčů. |
(17) |
Za účelem rozšíření kapacit Unie v oblasti družicové komunikace by měla infrastruktura programu vycházet z infrastruktury vyvinuté pro účely složky GOVSATCOM, integrovat ji a doplňovat ji. Pozemní infrastruktura programu by měla být založena zejména na centrech složky GOVSATCOM, jelikož bude postupně rozšiřována na základě potřeb uživatelů prostřednictvím dalších prostředků pozemního segmentu, včetně těch, jimiž chtějí členské státy přispět dodatečně, a to na základě provozních a bezpečnostních požadavků. |
(18) |
Program by měl zlepšit bezpečnou konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu, jako je Afrika a Arktida, jakož i Baltské moře, Černé moře, Středomoří a Atlantik. Služby poskytované v rámci programu by rovněž měly přispívat ke geopolitické odolnosti tím, že nabízejí další konektivitu v souladu s politickými cíli v těchto regionech a se společným sdělením Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 1. prosince 2021 nazvaným „Global Gateway“. |
(19) |
Aniž by byly dotčeny komunikační služby, družice postavené pro účely programu by mohly být vybaveny subsystémy, včetně užitečného zatížení, jež mohou pomoci zvýšit kapacitu a služby složek Kosmického programu Unie, a tím umožnit rozvoj dalších nekomunikačních služeb, o nichž rozhodne výbor pro program v příslušném složení stanovený v nařízení (EU) 2021/696 a které budou prováděny za podmínek uvedených v tomto nařízení. Pokud se náležitě prokáže, že složky Kosmického programu Unie s ohledem na potřeby uživatelů a rozpočtová omezení jsou přínosem, mohly by být tyto subsystémy vyvíjeny tak, aby nabízely alternativní služby určování polohy, navigace a času doplňující systém Galileo, zajišťovaly vysílání zpráv evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) s nižším zpožděním, poskytovaly kosmické senzory pro pozorování vesmíru a podporovaly rozšíření stávajících možností programu Copernicus, zejména pro služby v oblasti mimořádných událostí a civilní bezpečnosti. Kromě toho by tyto subsystémy mohly poskytovat nekomunikační služby členským státům pod podmínkou, že to nebude mít dopad na bezpečnost a rozpočet programu. |
(20) |
S ohledem na význam, jaký má pro program jeho pozemní státní infrastruktura, a na dopad této infrastruktury na jeho bezpečnost by umístění této infrastruktury měla určit Komise v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky a na základě otevřeného a transparentního procesu s cílem zajistit vyvážené rozdělení mezi členské státy. Do zavádění pozemní státní infrastruktury programu, která rovněž integruje infrastrukturu vyvinutou v rámci složky GOVSATCOM, by mohla být zapojena Agentura Evropské unie pro Kosmický program (dále jen „agentura“), nebo ve vhodných případech a v oblasti její působnosti ESA. |
(21) |
Pro bezpečnost Unie a jejích členských států a pro zajištění bezpečnosti a integrity státních služeb je zásadní, aby kosmické prostředky programu byly vypouštěny z území Unie. Ve výjimečných, řádně odůvodněných případech by mělo být možné, aby k jejich vypouštění docházelo na území třetí země. Kromě toho by těžké, střední a malé nosné rakety a mikrorakety mohly poskytnout dodatečnou flexibilitu, která umožní rychlé rozmístění kosmických prostředků. |
(22) |
Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné i nehmotné prostředky související se státní infrastrukturou vyvinutou v rámci tohoto programu, s výjimkou terestriální infrastruktury EuroQCI, a zároveň zajistila dodržování Listiny základních práv Evropské unie, včetně článku 17 této listiny. Přestože by tyto prostředky byly ve vlastnictví Unie, mělo by být možné, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo je zcizila. |
(23) |
Celounijní iniciativy, jako je iniciativa pro bezpečnou konektivitu, vznikají za široké účasti inovativních malých a středních podniků, začínajících podniků a velkých podniků z kosmického odvětví na začátku a na konci hodnotového řetězce v celé Unii. V posledních letech vnesli někteří aktéři do kosmického odvětví výzvy, zejména začínající podniky a malé a střední podniky, které vyvinuly inovativní, tržně orientované kosmické technologie a aplikace, někdy s různými obchodními modely. Aby byla zajištěna konkurenceschopnost kosmického ekosystému Unie, měl by tento program maximalizovat využívání inovativních a přelomových technologií i nových obchodních modelů vyvinutých evropským kosmickým ekosystémem, včetně „New Space“, zejména ze strany malých a středních podniků, společností se střední tržní kapitalizací a začínajících podniků, které vyvíjejí nové tržně orientované kosmické technologie a aplikace, a zároveň by se měl vztahovat na všechny segmenty celého kosmického hodnotového řetězce. |
(24) |
Je nezbytné prostřednictvím vhodného zadávání veřejných zakázek a agregace zakázek na služby podporovat investice soukromého sektoru, a tak snižovat nejistotu a zajistit dlouhodobou viditelnost a předvídatelnost potřeb služeb veřejného sektoru. Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program rovněž přispívat k rozvoji vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, podporovat vzdělávání a odbornou přípravu a prosazovat rovné příležitosti a posílení postavení žen s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. |
(25) |
Program by měl v souladu s cíli stanovenými ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ co nejvíce minimalizovat svůj dopad na životní prostředí. Zatímco kosmické prostředky samy o sobě při používání skleníkové plyny nevypouštějí, jejich výroba a související pozemní zařízení dopad na životní prostředí mají. Měla by být přijata opatření ke zmírnění tohoto dopadu. Za tímto účelem by zadávání veřejných zakázek v rámci programu mělo zahrnovat zásady a opatření týkající se udržitelnosti, jako jsou ustanovení o minimalizaci a kompenzaci emisí skleníkových plynů vznikajících při vývoji, výrobě a zavádění infrastruktury a opatření k předcházení světelnému znečištění, jako je dopad na pozemní astronomická pozorování. |
(26) |
Vzhledem k rostoucímu počtu kosmických objektů a kosmické tříště na oběžné dráze by nová evropská konstelace měla rovněž splňovat kritéria kosmické udržitelnosti a být příkladem osvědčených postupů v řízení kosmického provozu a pozorování a sledování vesmíru (SST), aby se snížilo množství vyprodukované kosmické tříště, zabránilo rozlomení na oběžné dráze a kolizím na oběžné dráze a aby se zajistila vhodná opatření pro kosmické objekty na konci jejich životnosti. Jelikož oprávněné obavy ohledně ochrany kosmického prostředí jsou projednávány na mezinárodních fórech, jako např. ve Výboru OSN pro mírové využívání kosmického prostoru, je nanejvýš důležité, aby se Unie v oblasti kosmické udržitelnosti postavila do čela. Zakázky zadávané v rámci programu by měly zajistit, aby zavedená technologie umožňovala co nejvyšší standardy, pokud jde o udržitelnost, energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů. |
(27) |
Provozní požadavky na služby státní správy by měly vycházet z posouzení potřeb vládou schválených uživatelů a zároveň by měly zohledňovat kapacity aktuální tržní nabídky. Při posuzování těchto požadavků je nutné co nejvíce využívat aktuální tržní možnosti. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s obecnými bezpečnostními požadavky a vyvíjející se poptávkou po službách státní správy by mělo být vytvořeno portfolio služeb státní správy. Toto portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby státní správy. Rovněž by mělo určit kategorie služeb, které doplňují portfolio služeb GOVSATCOM stanovené v rámci nařízení (EU) 2021/696. Komise by měla zajistit soulad a soudržnost provozních a bezpečnostních požadavků mezi složkou GOVSATCOM a programem. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb státní správy mělo určit v roce 2023 a mělo by být možné ho na základě uvedených provozních a bezpečnostních požadavků a po konzultaci členských států pravidelně aktualizovat. |
(28) |
Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byl tudíž program nákladově efektivní a využíval úspor z rozsahu, měl by optimalizovat soulad mezi nabídkou a poptávkou po službách státní správy a bránit nadměrné kapacitě. Vzhledem k tomu, že se poptávka i potenciální nabídka v průběhu času mění, měla by Komise sledovat potřeby a portfolio služeb státní správy upravit, kdykoli se to ukáže jako nezbytné. |
(29) |
Členské státy, Rada, Komise a ESVČ, jakož i agentury a subjekty Unie by měly mít možnost stát se účastníky programu, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům služeb státní správy nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění vnitrostátním uživatelům služeb státní správy, neměly by být členské státy povinny přispívat k programu nebo hostit infrastrukturu programu. |
(30) |
Každý účastník programu by měl jmenovat příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu, který bude sledovat, zda uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež hrají v programu určitou úlohu, dodržují platná pravidla a bezpečnostní postupy stanovené v obecných bezpečnostních požadavcích. Účastníci programu mohou funkce tohoto orgánu svěřit některému stávajícímu orgánu. |
(31) |
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích (5), včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů. |
(32) |
Cíle programu jsou v souladu a doplňují se s cíli jiných programů Unie, zejména programu Horizont Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (6) a rozhodnutím Rady (EU) 2021/764 (7), programu Digitální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (8), Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (9), Nástroje pro propojení Evropy zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 (10), a zejména Kosmického programu Unie. |
(33) |
Program Horizont Evropa vyčlení vyhrazený podíl svých složek klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“ na činnosti v oblasti výzkumu a inovací související s vývojem a ověřováním systému bezpečné konektivity, včetně potenciálních technologií, které by byly vyvinuty v rámci kosmického ekosystému včetně „New Space“. Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI) přidělí vyhrazený podíl svých prostředků v rámci programu Globální Evropa na činnosti související s provozem systému bezpečné konektivity a celosvětovým poskytováním služeb, které umožní nabízet řadu služeb mezinárodním partnerům. Kosmický program Unie vyčlení vyhrazený podíl složky GOVSATCOM na činnosti související s vývojem centra složky GOVSATCOM, které bude součástí pozemní infrastruktury systému bezpečné konektivity. Financování vyplývající z těchto programů by mělo být prováděno v souladu s pravidly těchto programů. |
(34) |
Vzhledem k neoddělitelným důsledkům pro bezpečnost Unie a jejích členských států má program rovněž společné cíle a zásady s Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 (11). Část finančních prostředků z Evropského obranného fondu by proto měla být poskytnuta na financování činností v rámci programu, zejména činností souvisejících s rozmístěním jeho infrastruktury. |
(35) |
Za účelem úspěšného uplatňování programu je nutné zajistit, aby na něj byly k dispozici dostatečné prostředky. Členské státy by měly mít možnost přispívat svými odbornými schopnostmi, know-how a pomocí, zejména v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, nebo, je-li to vhodné a možné, tím, že programu poskytují údaje, informace, služby a infrastrukturu, které se nacházejí na jejich území. Mělo by být možné poskytnout programu v souladu s příslušnými dohodami dodatečné finanční nebo věcné příspěvky od třetích stran, včetně agentur a subjektů Unie, členských států, třetích zemí účastnících se programu nebo mezinárodních organizací. |
(36) |
Na program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
(37) |
V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát. |
(38) |
Komise by měla mít případně a je-li to nezbytné možnost využít technické pomoci některých externích subjektů, pokud jsou zachovány bezpečnostní zájmy Unie. Tutéž technickou pomoc by měly mít možnost využívat při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu. |
(39) |
Smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu by měly splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. |
(40) |
Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné určit minimální úroveň subdodávek. Pokud jde o minimální úroveň subdodávek, prioritu by pokud možno měly mít začínající podniky a malé a střední podniky, zejména s cílem umožnit jim přeshraniční účast. |
(41) |
Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu je nezbytné stanovit možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a finančním nařízením a společná zadávací řízení. |
(42) |
Nejvhodnějším modelem provádění, jímž lze zajistit dosažení cílů programu, je spolupráce veřejného a soukromého sektoru. Ta by měla umožnit stavět na stávající technologické a průmyslové základně družicové komunikace Unie, včetně soukromých prostředků, a poskytovat robustní a inovativní služby státní správy a umožnit soukromým partnerům doplnit infrastrukturu programu o další možnosti nabízet komerční služby za tržních podmínek prostřednictvím dalších vlastních investic. Tím by se měly dále optimalizovat náklady na zavádění a provoz, protože by se náklady na vývoj a zavádění složek společných pro státní i komerční infrastrukturu sdílely, jakož i provozní náklady, a to díky tomu, že by se umožnila vysoká míra vzájemného využívání kapacit. Rovněž by se měly stimulovat inovace v evropském kosmickém ekosystému včetně „New Space“, protože by tak veřejní a soukromí partneři mohli sdílet rizika výzkumu a vývoje. |
(43) |
Pro účely provádění programu by se koncese, veřejné zakázky na dodávky, služby a stavební práce nebo smíšené zakázky měly řídit hlavními zásadami. Tyto zakázky by měly stanovit jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi veřejnými a soukromými partnery, včetně jasného rozdělení rizik mezi ně, aby se zajistilo, že dodavatelé převezmou odpovědnost za důsledky veškerých pochybení, za něž nesou odpovědnost. V uvedených zakázkách by mělo být zajištěno, aby nedocházelo k nadměrnému odměňování dodavatelů za poskytování služeb státní správy, mělo by být umožněno, aby soukromý sektor poskytoval komerční služby, a měla by být zajištěna náležitá prioritizace potřeb vládou schválených uživatelů. V zakázkách by mělo být zajištěno, aby byly při poskytování služeb založených na komerční infrastruktuře chráněny základní zájmy Unie a obecné a specifické cíle programu. Proto je důležité, aby byla zavedena opatření na ochranu těchto základních zájmů a cílů. Komise by zejména měla mít možnost přijmout nezbytná opatření k zajištění kontinuity služeb v případě, že dodavatel není schopen plnit své povinnosti. Zakázky by měly obsahovat odpovídající záruky, aby se mimo jiné zabránilo střetům zájmů a možným narušením hospodářské soutěže vyplývajícím z poskytování komerčních služeb, nepatřičné diskriminaci nebo jakýmkoli jiným skrytým nepřímým výhodám. Tyto záruky mohou zahrnovat oddělené účetnictví pro služby státní správy a pro komerční služby, včetně zřízení subjektu, který je strukturálně a právně oddělen od vertikálně integrovaného provozovatele služeb státní správy, jakož i zajištění otevřeného, spravedlivého, přiměřeného a nediskriminačního přístupu k infrastruktuře nezbytné pro poskytování komerčních služeb. Proto by stávající poskytovatelé terestriálních služeb měli mít k dispozici komerční služby za transparentních a nediskriminačních podmínek. Zakázky by měly podporovat účast začínajících podniků a malých a středních podniků v celém hodnotovém řetězci a napříč členskými státy. |
(44) |
Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost Unie a členských států a posílit odolnost všech klíčových technologií a hodnotových řetězců při zachování otevřené ekonomiky. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. |
(45) |
V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (14), (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a (EU) 2017/1939 (16) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (17). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce Úřadu evropského veřejného žalobce podle nařízení (EU) 2017/1939 nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí strany podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
(46) |
Aby byla zajištěna ochrana finančních zájmů Unie, je nezbytné požadovat, aby třetí země udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
(47) |
V zájmu optimalizace efektivity a dopadu programu by měla být přijata opatření na podporu používání a rozvoje otevřených norem, technologií s otevřeným zdrojovým kódem a interoperability v architektuře systému bezpečné konektivity. Otevřenější koncepce takového systému by mohla umožnit lepší synergie s jinými složkami Kosmického programu Unie nebo vnitrostátními službami a aplikacemi, optimalizovat náklady tím, že se zabrání zdvojování při vývoji téže technologie, a zvýšit spolehlivost, podpořit inovace a využívat přínosů široké hospodářské soutěže. |
(48) |
Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu. |
(49) |
Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty působící v této oblasti. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. Mohly by spolupracovat s Unií na propagaci služeb a aplikací programu a zajistit soudržnost mezi příslušnými vnitrostátními iniciativami a programem. Komise by mohla mít možnost mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit úkoly při provádění programu. Ve vhodných případech by členské státy měly usilovat o zajištění soudržnosti a doplňkovosti svých plánů pro oživení a odolnost s programem. Členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemní infrastruktury umístěné na jejich územích. Kromě toho by členské státy měly mít možnost zajistit, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (18). Kmitočty, které má program k dispozici, by neměly mít na program žádný finanční dopad. |
(50) |
V souladu s článkem 17 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie je Komise odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Komise by měla stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami z veřejného či soukromého sektoru. A konečně, v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU nemá výkon pravomoci Unie za následek, že by členským státům bylo bráněno ve výkonu jejich příslušných pravomocí. V zájmu řádného využívání finančních prostředků Unie je však vhodné, aby Komise v co největší míře zajistila soulad činností prováděných v rámci programu s činnostmi členských států, aniž by docházelo ke zbytečnému zdvojování úsilí. |
(51) |
Článek 154 finančního nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů pověřených vynakládáním finančních prostředků Unie. V případě potřeby by měly být v příslušné dohodě o přiznání příspěvku vymezeny konkrétní úpravy těchto systémů a postupů (dohledová opatření), jakož i ujednání o stávajících smlouvách. |
(52) |
Vzhledem k celosvětovému pokrytí má program silný mezinárodní rozměr. Mezinárodní partneři, jejich vlády a občané budou příjemci řady služeb programu, což bude mít přínos pro mezinárodní spolupráci Unie a členských států s těmito partnery. V záležitostech týkajících se programu by Komise mohla v oblasti své působnosti a jménem Unie koordinovat činnosti na mezinárodní scéně. |
(53) |
Na základě zkušeností získaných v minulých letech v oblasti řízení, provozu a poskytování služeb souvisejících se složkami Kosmického programu Unie Galileo a EGNOS je agentura nejvhodnějším subjektem, který pod dohledem Komise plní úkoly související s provozem státní infrastruktury a poskytováním služeb státní správy. Za tímto účelem by proto měla rozvíjet další relevantní kapacity. Poskytováním služeb státní správy by tedy měla být pověřena agentura a mělo by být možné ji pověřit celým provozním řízením státní infrastruktury nebo jeho částí. |
(54) |
V souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být prostřednictvím své Komise pro bezpečnostní akreditaci odpovědná za zajištění bezpečnostní akreditace služeb státní správy a infrastruktury. Kromě toho, s výhradou operační připravenosti agentury, zejména pokud jde o odpovídající úroveň lidských zdrojů, by agentura měla plnit úkoly, které jí byly svěřeny Komisí. Je-li to možné, měla by agentura využít svých odborných znalostí, například v rámci činností evropského globálního družicového navigačního systému (EGNSS). V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje, aby agentura mohla v plném rozsahu provádět své úkoly a poslání. |
(55) |
Za účelem zajištění provozu státní infrastruktury a usnadnění poskytování služeb státní správy by mělo být agentuře umožněno svěřit prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku konkrétní činnosti jiným subjektům v rámci jejich příslušných oblastí odpovědnosti a za podmínek nepřímého řízení, které se vztahují na Komisi, jak je stanoveno ve finančním nařízení. |
(56) |
ESA je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, včetně družicové komunikace, a je proto důležitým partnerem při provádění různých aspektů kosmické politiky Unie. V tomto ohledu by ESA měla být schopna poskytnout Komisi odborné znalosti, a to i pro přípravu specifikací a provádění technických aspektů programu. Za tímto účelem by ESA měla být pověřena dohledem nad vývojem a ověřováním činností v rámci programu a může podporovat hodnocení smluv uzavřených v souvislosti s prováděním programu. |
(57) |
Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a život občanů Unie by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi. |
(58) |
Vzhledem ke specifickým odborným znalostem ESVČ a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi by ESVČ měla být schopna být Komisi nápomocna při provádění některých úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (19). |
(59) |
Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, by provozní funkce měly být odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení veškeré infrastruktury programu nebo její části je rovněž nejvhodnější pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění Kosmického programu Unie. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by společně s členskými státy určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na program. Zejména v oblasti utajovaných informací by správa bezpečnosti programu měla odrážet příslušné úlohy a oblasti působnosti Rady a členských států při hodnocení a schvalování kryptografických prostředků na ochranu utajovaných informací EU. |
(60) |
Kybernetická a fyzická bezpečnost infrastruktury programu, a to na zemi i ve vesmíru, stejně jako její fyzická redundance, je klíčem k zajištění kontinuity služeb a provozu systému. Při stanovování obecných bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systém a jeho služby před kybernetickými útoky a hrozbami pro družice, včetně využívání nových technologií, a prostřednictvím podpory reakce na takovéto kybernetické útoky a podpory následné obnovy. |
(61) |
Po provedení analýzy rizik a hrozeb by Komise měla případně určit strukturu pro monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 (20). |
(62) |
Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, měli by Komise a vysoký představitel, každý z nich ve své příslušné oblasti působnosti, zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím (SZBP) 2021/698. |
(63) |
Služby státní správy poskytované v rámci programu budou využívány státními subjekty Unie v rámci misí, které jsou důležité z hlediska bezpečnosti a obrany, stejně jako ochrany kritické infrastruktury. Proto by tyto služby a infrastruktura měly podléhat bezpečnostní akreditaci. |
(64) |
Je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsenzu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytné, aby technickou stránku činností v oblasti bezpečnostní akreditace prováděli odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni. |
(65) |
Podle článku 17 Smlouvy o EU je Komise odpovědná za řízení programů, jímž mohou být v souladu s pravidly stanovenými ve finančním nařízení dále pověřeny třetí strany v rámci nepřímého řízení. V této souvislosti je nezbytné, aby Komise zajistila, že úkoly prováděné třetími stranami při provádění programu v rámci nepřímého řízení neohrožují bezpečnost programu, zejména pokud jde o kontrolu utajovaných informací. Je proto třeba vyjasnit, že pokud Komise pověří ESA plněním úkolů v rámci programu, příslušné dohody o přiznání příspěvku zajistí, aby utajované informace vytvořené ESA byly považovány za utajované informace EU v souladu s rozhodnutím Rady 2013/488/EU (21) a rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22), vytvořené z pověření Komise. |
(66) |
Služby státní správy programu by rovněž mohly být využívány pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto jsou v zájmu ochrany základních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států zapotřebí opatření, která zajistí nezbytnou úroveň nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí) a která se vztahují na všechny prvky programu. Taková opatření by mohlo zahrnovat kosmické a pozemní technologie na úrovni složek, subsystémů a systémů, výrobní odvětví, vlastníky a provozovatele kosmických systémů a fyzické umístění pozemních složek systémů. |
(67) |
Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství a další třetí země se mohou programu účastnit pouze na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. |
(68) |
Podle rozhodnutí Rady (EU) 2021/1764 (23) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
(69) |
Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (24) by měl být program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento program účinky. Hodnocení programu by mělo zohlednit zjištění hodnocení Kosmického programu Unie týkajícího se složky GOVSATCOM provedeného v rámci nařízení (EU) 2021/696. |
(70) |
Za účelem zajištění trvalé přiměřenosti ukazatelů pro podávání zpráv o postupu programu, jakož i rámce pro monitorování a hodnocení programu, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu přílohy tohoto nařízení ohledně ukazatelů, pokud jde o doplnění tohoto nařízení ustanoveními o vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení a pokud jde o doplnění tohoto nařízení upřesněním charakteristik databáze kosmických prostředků programu, jakož i metodiky a postupů pro její udržování a aktualizaci. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
(71) |
V zájmu řádné veřejné správy a vzhledem k synergiím mezi programem a složkou GOVSATCOM by měl výbor pro program zřízený v rámci nařízení (EU) 2021/696 ve složení GOVSATCOM sloužit rovněž jako výbor pro účely tohoto programu. Pro záležitosti týkající se bezpečnosti programu by měl programový výbor zasedat ve zvláštním složení pro bezpečnost. |
(72) |
Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (25) jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program. |
(73) |
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijímání podrobných pravidel pro poskytování služeb státní správy, provozních požadavků na služby státní správy, portfolia služeb státní správy, rozhodnutí o příspěvcích v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku a pracovními programy, jakož i stanovení dalších požadavků na účast třetích zemí a mezinárodních organizací v programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
(74) |
Služby státní správy založené na státní infrastruktuře by měly být vládou schváleným uživatelům zpravidla poskytovány bezplatně. Kapacita pro tyto služby je však omezená. Pokud Komise po analýze dospěje k závěru, že jsou kapacity nedostatečné, měla by mít možnost přijmout v řádně odůvodněných případech, kdy poptávka převyšuje přístupovou kapacitu, jako součást těchto podrobných pravidel pro poskytování služeb cenovou politiku, aby odpovídala nabídce služeb i poptávce po nich. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí cenové politiky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
(75) |
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se stanovování opatření nezbytných ke stanovení umístění center náležejících k pozemní státní infrastruktuře. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
(76) |
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se určení obecných bezpečnostních požadavků. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad obecnými bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru pro program co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko. Je-li zapojení výboru pro program ve složení pro bezpečnost stanoveno jinak, mělo by k tomuto zapojení dojít v souladu s jednacím řádem výboru pro program. |
(77) |
Program doplňuje stávající Kosmický program Unie tím, že integruje a rozšiřuje jeho cíle a opatření k vytvoření systému bezpečné konektivity Unie ve vesmíru. Hodnocení programu by mělo tuto skutečnost zohlednit. |
(78) |
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
(79) |
Program by měl být zaveden na období pěti let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (26). |
(80) |
S cílem umožnit co nejrychlejší zahájení provádění tohoto nařízení za účelem dosažení jeho cílů by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu (dále jen „program“) po zbývající dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Stanoví se jím cíle programu, rozpočet na období 2023–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, jakož i pravidla pro provádění programu, a to s ohledem na nařízení (EU) 2021/696.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1) |
„celistvým kosmickým objektem“ celistvý kosmický objekt ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) 2021/696; |
2) |
„kosmickou tříští“ kosmická tříšť ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) 2021/696; |
3) |
„užitečným zatížením“ zařízení nesené celistvým kosmickým objektem za účelem provádění konkrétní mise ve vesmíru; |
4) |
„kosmickým ekosystémem“ síť vzájemně propojených podniků působících v hodnotových řetězcích v kosmickém odvětví, od nejmenších začínajících podniků až po největší podniky, od začátku až do konce hodnotového řetězce kosmického trhu; |
5) |
„evropskou kvantovou komunikační infrastrukturou“ neboli „EuroQCI“ propojená kosmická, pozemní a terestriální infrastruktura, která je integrována do systému bezpečné konektivity a využívá kvantovou technologii; |
6) |
„centrem složky GOVSATCOM“ centrum složky GOVSATCOM ve smyslu čl. 2 bodu 23 nařízení (EU) 2021/696; |
7) |
„agenturou“ Agentura Evropské unie pro kosmický program zřízená nařízením (EU) 2021/696; |
8) |
„utajovanými informacemi EU“ utajované informace EU ve smyslu čl. 2 bodu 25 nařízení (EU) 2021/696; |
9) |
„citlivými neutajovanými informacemi“ citlivé neutajované informace ve smyslu čl. 2 bodu 26 nařízení (EU) 2021/696; |
10) |
„operací kombinování zdrojů“ operace kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 27 nařízení (EU) 2021/696. |
Článek 3
Cíle programu
1. Obecnými cíli programu jsou:
a) |
zajistit poskytování a dlouhodobou dostupnost – na území Unie i celosvětově – nepřetržitého přístupu k zabezpečeným, autonomním, kvalitním, spolehlivým a nákladově efektivním službám družicové vládní komunikace pro vládou schválené uživatele zavedením multiorbitálního systému bezpečné konektivity pod civilní kontrolou a podporou ochrany kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (27), získávání poznatků o situaci, vnější činnosti, řešení krizí a aplikací, jež mají zásadní význam pro ekonomiku, životní prostředí, bezpečnost a obranu, čímž se zvýší odolnost a autonomie Unie a členských států a posílí se jejich technologická a průmyslová základna pro družicovou komunikaci, přičemž se zamezí nadměrné závislosti na řešeních mimo Unii, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a přístup do vesmíru; |
b) |
umožnit poskytování komerčních služeb nebo služeb nabízených vládou schváleným uživatelům na základě komerční infrastruktury za tržních podmínek soukromým sektorem v souladu s použitelným právem Unie v oblasti hospodářské soutěže s cílem usnadnit mimo jiné další rozvoj vysokorychlostního širokopásmového připojení v celosvětovém měřítku a bezproblémovou konektivitu, jakož i odstranit komunikační mrtvé zóny zvýšit soudržnost napříč územími členských států, a zároveň překlenout digitální propast a případně přispět k obecným cílům uvedeným v článku 3 směrnice (EU) 2018/1972. |
2. Specifickými cíli programu jsou:
a) |
doplňovat a integrovat stávající a budoucí kapacity složky GOVSATCOM do systému bezpečné konektivity; |
b) |
zlepšit odolnost, zabezpečení a autonomii komunikačních služeb Unie a členských států; |
c) |
dále rozvíjet EuroQCI a postupně ji integrovat do systému bezpečné konektivity; |
d) |
zajistit právo na užívání orbitálních slotů a příslušných kmitočtů; |
e) |
zvýšit odolnost komunikačních služeb Unie a členských států a kybernetickou odolnost Unie rozvíjením redundance, pasivní, proaktivní a reaktivní kybernetické ochrany a operativních opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti, ochranných opatření proti kybernetickým hrozbám a dalších opatření proti elektromagnetickým hrozbám; |
f) |
pokud je to možné, umožnit rozvoj komunikačních a dalších nekomunikačních služeb, zejména zlepšením složek Kosmického programu Unie, vytvářením synergií mezi nimi a rozšiřováním jejich schopností a služeb, jakož i rozvojem nekomunikačních služeb poskytovaných členským státům prostřednictvím hostingu dalších družicových subsystémů, včetně užitečného zatížení; |
g) |
podporovat inovace, efektivitu, jakož i vývoj a využívání přelomových technologií a inovativních obchodních modelů v celém evropském kosmickém ekosystému, včetně aktérů „New Space“, nových účastníků na trhu, začínajících podniků a malých a středních podniků, s cílem posílit konkurenceschopnost kosmického odvětví Unie; |
h) |
zlepšit bezpečnou konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu, jako je Afrika a Arktida, jakož i Baltské moře, Černé moře, Středomoří a Atlantik; |
i) |
zvýšit bezpečnost a udržitelnost činností v kosmickém prostoru prováděním vhodných opatření zaměřených na zajištění a podporu odpovědného chování ve vesmíru při provádění programu, mimo jiné snahou předcházet šíření kosmické tříště. |
3. Stanovení priorit a rozvoj dalších nekomunikačních služeb uvedených v odst. 2 písm. f) tohoto článku a jejich příslušné financování je v souladu s cíli nařízení (EU) 2021/696 a posuzuje je výbor pro program v příslušném složení, jak stanoví nařízení (EU) 2021/696.
Článek 4
Činnosti v rámci programu
1. Poskytování služeb státní správy uvedených v čl. 10 odst. 1 se zajistí prostřednictvím těchto postupných činností, které doplňují složku GOVSATCOM a integrují ji do systému bezpečné konektivity:
a) |
činnosti v oblasti vymezení, koncepce, vývoje, ověřování a souvisejících činností v oblasti zavádění za účelem výstavby kosmické a pozemní infrastruktury potřebné k poskytování prvních služeb státní správy do roku 2024; |
b) |
činnosti spojené s postupným zaváděním za účelem dokončení kosmické a pozemní infrastruktury potřebné k poskytování pokročilých služeb státní správy s cílem co nejdříve splnit potřeby vládou schválených uživatelů a směřovat k dosažení plné operační schopnosti do roku 2027; |
c) |
vývoj a zavádění EuroQCI za účelem její postupné integrace do systému bezpečné konektivity; |
d) |
činnosti spojené s využíváním, zajišťující poskytování služeb státní správy, které zahrnují provoz, údržbu, neustálé zdokonalování a ochranu kosmické a pozemní infrastruktury, včetně doplňování a řízení zastarávání; |
e) |
rozvoj budoucích generací kosmické a pozemní infrastruktury a vývoj služeb státní správy. |
2. Poskytování komerčních služeb zajišťují dodavatelé uvedení v článku 19.
Článek 5
Infrastruktura systému bezpečné konektivity
1. Systém bezpečné konektivity se zavádí vymezením, návrhem, rozvojem, budováním a provozováním multiorbitální infrastruktury pro konektivitu, která je přizpůsobena vývoji poptávky po družicové komunikaci ze strany státní správy a nabízí nízké zpoždění. Je modulární za účelem splnění cílů stanovených v článku 3 a vytvoření portfolia služeb státní správy stanoveného v čl. 10 odst. 1. Doplňuje a integruje stávající a budoucí kapacity využívané v rámci složky GOVSATCOM. Sestává ze státní infrastruktury uvedené v odstavci 2 tohoto článku a komerční infrastruktury uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
2. Státní infrastruktura systému bezpečné konektivity zahrnuje veškeré související pozemní a kosmické prostředky, které jsou nezbytné pro poskytování služeb státní správy, jak je stanoveno v čl. 10 odst. 1 písm. a) a b) tohoto nařízení, a to včetně těchto prostředků:
a) |
družic, nebo družicových subsystémů, včetně užitečného zatížení; |
b) |
EuroQCI; |
c) |
infrastruktury pro sledování zabezpečení státní infrastruktury a služeb státní správy; |
d) |
pozemní infrastruktury pro poskytování služeb vládou schváleným uživatelům, včetně infrastruktury pozemního segmentu GOVSATCOM, která má být rozšířena, zejména center složky GOVSATCOM uvedených v článku 67 nařízení (EU) 2021/696. |
Státní infrastruktura případně hostuje dodatečné družicové subsystémy, zejména užitečná zatížení, které lze použít jako součást kosmické infrastruktury složek Kosmického programu Unie uvedených v článku 3 nařízení (EU) 2021/696 za podmínek stanovených v uvedeném nařízení, jakož i družicové subsystémy používané pro poskytování nekomunikačních služeb členským státům.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů v případě potřeby přijme v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 30 odst. 3 tohoto nařízení a na základě otevřeného a transparentního postupu opatření nezbytná ke stanovení umístění center náležejících k pozemní státní infrastruktuře. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3 tohoto nařízení.
Za účelem ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států se centra uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce pokud možno nacházejí na území členských států a řídí se dohodou o umístění ve formě správní dohody mezi Unií a dotčeným členským státem.
Pokud není možné umístit centra na území členských států, může Komise určit umístění takových center na území členů ESVO, kteří jsou členy EHP, nebo na území jiné třetí země, což je podmíněno dohodou o umístění uzavřenou mezi Unií a dotčenou třetí zemí v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU.
Bez ohledu na ustanovení prvního pododstavce tohoto odstavce se umístění center složky GOVSATCOM určí v souladu s čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696.
4. Komerční infrastruktura systému bezpečné konektivity zahrnuje veškeré kosmické a pozemní prostředky kromě těch, které jsou součástí státní infrastruktury. Komerční infrastruktura nesmí ohrozit výkonnost nebo bezpečnost státní infrastruktury. Komerční infrastruktura a veškerá související rizika jsou plně financovány dodavateli uvedenými v článku 19 s cílem splnit cíl uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. b).
5. V zájmu ochrany bezpečnostních zájmů Unie jsou kosmické prostředky státní infrastruktury vypouštěny stávajícími a budoucími poskytovateli služeb, včetně poskytovatelů používajících malé nosné rakety a mikrorakety, kteří splňují podmínky ohledně způsobilosti a účasti stanovené v článku 22, a pouze za odůvodněných výjimečných okolností z území třetí země.
Článek 6
Vlastnictví a využívání prostředků
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných a nehmotných prostředků, které jsou součástí státní infrastruktury, vyvinutých v rámci programu uvedených v čl. 5 odst. 2 a čl. 19 odst. 10, s výjimkou terestriální infrastruktury EuroQCI, která je ve vlastnictví členských států. Za tímto účelem Komise zajistí, aby smlouvy, dohody a další ujednání vztahující se na činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků, obsahovaly ustanovení zajišťující, že dané prostředky jsou ve vlastnictví Unie.
2. Komise zajistí, aby Unie měla tato práva:
a) |
právo užívat kmitočty potřebné pro přenos signálů generovaných státní infrastrukturou, a to v souladu s platnými právními a správními předpisy a příslušnými licenčními smlouvami, na základě příslušných žádostí o notifikace volných kmitočtových pásem poskytované členskými státy, za něž jsou členské státy nadále odpovědné; |
b) |
právo upřednostnit poskytování služeb státní správy před komerčními službami v souladu s podmínkami stanovenými v zakázkách uvedených v článku 19 a zohledněním potřeb vládou schválených uživatelů uvedených v čl. 12 odst. 1. |
3. Komise usiluje o uzavření smluv, dohod nebo jiných ujednání se třetími stranami, včetně dodavatelů uvedených v článku 19, pokud jde o:
a) |
dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům, které jsou součástí státní infrastruktury; |
b) |
nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k realizaci státní infrastruktury. |
4. Pokud prostředky uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 sestávají z práv duševního vlastnictví, Komise spravuje tato práva co nejúčinněji a přihlíží přitom k:
a) |
potřebě chránit a zhodnocovat prostředky; |
b) |
oprávněným zájmům všech dotčených stran; |
c) |
potřebě zajistit konkurenceschopné a dobře fungující trhy a vyvíjet nové technologie; |
d) |
potřebě kontinuity služeb poskytovaných programem. |
5. Komise zejména ve vhodných případech zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a jiná ujednání obsahovaly možnost převést tato práva duševního vlastnictví na třetí strany nebo udělit licenci k těmto právům třetím stranám, včetně původce duševního vlastnictví, a aby uvedené třetí strany mohly těchto práv volně požívat, pokud to bude nutné pro plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení.
Článek 7
Opatření na podporu inovativního a konkurenceschopného kosmického ekosystému Unie
1. V souladu s cílem uvedeným v čl. 3 odst. 2 písm. g) tohoto nařízení podporuje program inovativní a konkurenceschopný kosmický ekosystém Unie včetně „New Space“, a zejména činnosti uvedené v článku 6 nařízení (EU) 2021/696.
2. Komise po celou dobu trvání programu stimuluje inovace v kosmickém ekosystému Unie včetně „New Space“:
a) |
stanovením kritérií pro zadávání zakázek uvedených v článku 19 zajišťujících co nejširší účast začínajících podniků a malých a středních podniků z celé Unie a v celém hodnotovém řetězci; |
b) |
vyžadováním toho, aby dodavatelé uvedení v článku 19 předložili v souladu s článkem 21 plán maximalizace zapojení nových účastníků na trhu, začínajících podniků a malých a středních podniků z celé Unie do činností vykonávaných v rámci zakázek uvedených v článku 19; |
c) |
vyžadováním, prostřednictvím zakázek uvedených v článku 19, aby noví účastníci na trhu, začínající podniky, malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací z celé Unie byli schopni poskytovat koncovým uživatelům své vlastní služby; |
d) |
prosazováním používání a rozvoje otevřených norem, technologií s otevřeným zdrojovým kódem a interoperability v architektuře systému bezpečné konektivity s cílem umožnit synergie, optimalizovat náklady, zvýšit spolehlivost, podpořit inovace a využívat přínosů široké hospodářské soutěže; |
e) |
prosazováním vývoje a výroby kritických technologií v Unii, které jsou nezbytné pro využívání služeb státní správy. |
3. Komise rovněž:
a) |
podporuje zadávání veřejných zakázek a agregaci zakázek na služby pro potřeby programu s cílem mobilizovat a stimulovat soukromé investice v dlouhodobém horizontu, mimo jiné prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek; |
b) |
prosazuje a podporuje větší účast žen a v zadávací dokumentaci stanovuje cíle v oblasti rovnosti a začleňování; |
c) |
přispívá k rozvoji pokročilých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem a k činnostem v oblasti odborné přípravy. |
Článek 8
Environmentální a kosmická udržitelnost
1. Program se provádí s cílem zajistit environmentální a kosmickou udržitelnost. Za tímto účelem obsahují zakázky a postupy uvedené v článku 19 ustanovení o:
a) |
minimalizaci emisí skleníkových plynů vznikajících při vývoji, výrobě a zavádění infrastruktury; |
b) |
vytvoření systému kompenzace zbývajících emisí skleníkových plynů; |
c) |
vhodných opatřeních k omezení znečištění viditelným a neviditelným zářením způsobeným celistvými kosmickými objekty, které může bránit astronomickým pozorováním nebo jiným druhům výzkumu a pozorování; |
d) |
používání vhodných technologií pro předcházení kolizím celistvých kosmických objektů; |
e) |
předložení a provádění komplexního plánu snižování množství kosmické tříště před zaváděcí fází, včetně údajů o poloze na oběžné dráze, aby se zajistilo, že se družice dané konstelace vyhnou kosmické tříšti. |
2. Zakázky a postupy uvedené v článku 19 tohoto nařízení zahrnují povinnost poskytovat data, zejména data efemerid a plánovaných manévrů, subjektům pověřeným poskytováním informací SST ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení (EU) 2021/696 a služeb SST uvedených v článku 55 uvedeného nařízení.
3. Komise zajistí vedení komplexní databáze kosmických prostředků programu, obsahující zejména údaje týkající se aspektů environmentální a kosmické udržitelnosti.
4. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 45 za účelem doplnění tohoto nařízení upřesněním charakteristik a stanovením metodiky a postupů pro vedení a aktualizaci databáze uvedené v odstavci 3 tohoto článku.
5. Oblast působnosti aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s odstavcem 4 je omezena na:
a) |
kosmické prostředky ve vlastnictví Unie, uvedené v čl. 5 odst. 2 a čl. 19 odst. 10; |
b) |
kosmické prostředky ve vlastnictví dodavatelů podle článku 19, uvedené v čl. 5 odst. 4 a čl. 19 odst. 10. |
KAPITOLA II
Služby a účastníci
Článek 9
Služby státní správy
1. Účastníkům programu uvedeným v čl. 11 odst. 1, 2 a 3 se poskytují služby státní správy.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů podrobná pravidla pro poskytování služeb státní správy s přihlédnutím k článku 66 nařízení (EU) 2021/696 a na základě konsolidované poptávky současných a očekávaných potřeb různých služeb, zjištěných spolu s členskými státy, a dynamického přidělování zdrojů a stanovení priorit služeb státní správy mezi jednotlivými účastníky programu, podle relevance a naléhavosti potřeb uživatelů a případně nákladové efektivnosti.
3. Služby státní správy uvedené v čl. 10 odst. 1 jsou vládou schváleným uživatelům poskytovány bezplatně.
4. Komise nakoupí služby uvedené v čl. 10 odst. 2 za tržních podmínek v souladu s platnými ustanoveními finančního nařízení s cílem zaručit poskytování uvedených služeb všem členským státům. Přesná kapacita pro tyto služby a rozpočtové prostředky na ně vyčleněné se určí v prováděcím aktu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku na základě informací od členských států.
5. Odchylně od odstavce 3 tohoto článku Komise v řádně odůvodněných případech, kdy je to striktně nezbytné k vyrovnání nabídky a poptávky po službách státní správy, přijme prostřednictvím prováděcích aktů cenovou politiku, která je v souladu s cenovou politikou uvedenou v čl. 63 odst. 1 nařízení (EU) 2021/696.
Přijetím cenové politiky Komise zajistí, aby poskytování služeb státní správy nenarušovalo hospodářskou soutěž, aby nedošlo k nedostatku služeb státní správy a aby stanovená cena nevedla k nadměrné náhradě pro dodavatele uvedené v článku 19.
6. Prováděcí akty uvedené v odstavcích 2 a 5 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3.
7. Postupné poskytování služeb státní správy se zajistí tak, jak je stanoveno v portfoliu služeb uvedeném v čl. 10 odst. 1, s výhradou dostupnosti infrastruktury systému bezpečné konektivity, a to po provedení činností uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) a ve vhodných případech na základě stávajících služeb a schopností a s jejich využitím.
8. Při poskytování služeb státní správy v souladu s potřebami členských států podle čl. 25 odst. 7 je zajištěno rovné zacházení s členskými státy.
Článek 10
Portfolio služeb státní správy
1. Portfolio služeb státní správy se stanoví v souladu s odstavcem 4 tohoto článku. Zahrnuje alespoň následující kategorie služeb a doplňuje portfolio služeb složky GOVSATCOM uvedené v čl. 63 odst. 3 nařízení (EU) 2021/696:
a) |
služby omezené na vládou schválené uživatele založené na státní infrastruktuře, které vyžadují vysokou úroveň bezpečnosti a nejsou vhodné pro služby uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jako je robustní celosvětová služba s nízkým zpožděním nebo robustní přenos dat z vesmíru; |
b) |
kvantové komunikační služby, jako jsou služby QKD. |
2. Portfolio služeb státní správy zahrnuje rovněž služby pro vládou schválené uživatele založené na komerční infrastruktuře, jako je zajištěná celosvětová služba s nízkým zpožděním nebo celosvětová úzkopásmová služba.
3. Portfolio služeb státní správy zahrnuje rovněž technické specifikace pro každou kategorii služeb, jako například zeměpisné pokrytí, kmitočet, šířka pásma, uživatelská zařízení a bezpečnostní prvky.
4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů portfolio služeb státní správy. Tyto prováděcí akty vycházejí z provozních požadavků uvedených v odstavci 5 tohoto článku, z informací členských států a z obecných bezpečnostních požadavků uvedených v čl. 30 odst. 3.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3.
5. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů provozní požadavky na služby státní správy v podobě technických specifikací a prováděcích plánů, týkající se zejména krizového řízení, získávání poznatků o situaci, řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických a obranných komunikačních sítí a dalších potřeb vládou schválených uživatelů. Tyto provozní požadavky vycházejí z požadavků uživatelů programu, jsou uzpůsobeny k pokrytí potvrzené poptávky a zohledňují požadavky vyplývající ze stávajících uživatelských zařízení a sítí a provozní požadavky na služby složky GOVSATCOM přijaté v souladu s čl. 63 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3 tohoto nařízení.
6. Podmínky pro poskytování služeb poskytovaných prostřednictvím komerční infrastruktury a pro související rizika jsou stanoveny v zakázkách uvedených v článku 19.
Článek 11
Účastníci programu a příslušné orgány
1. Členské státy, Rada, Komise a ESVČ jsou účastníky programu, pokud udělí oprávnění uživatelům služeb státní správy nebo poskytnou kapacity, prostory nebo zařízení.
2. Agentury a subjekty Unie se mohou stát účastníky programu pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a v souladu s podrobnými pravidly stanovenými správní dohodou uzavřenou mezi dotčenou agenturou nebo subjektem a orgánem Unie, jenž nad nimi provádí dozor.
3. Třetí země a mezinárodní organizace se mohou stát účastníky programu v souladu s článkem 39.
4. Každý účastník programu určí jeden příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu.
Má se za to, že účastníci programu vyhověli požadavku uvedenému v prvním pododstavci, pokud splňují obě tato kritéria:
a) |
jsou rovněž účastníky GOVSATCOM v souladu s článkem 68 nařízení (EU) 2021/696; |
b) |
určili příslušný orgán v souladu s čl. 68 odst. 4 nařízení (EU) 2021/696. |
5. Prioritizaci služeb státní správy mezi uživateli, které oprávnili jednotliví účastníci programu, určuje a provádí daný účastník programu.
6. Příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu uvedený v odstavci 4 zajistí, aby:
a) |
používání služeb státní správy bylo v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 30 odst. 3; |
b) |
byla určena a spravována přístupová práva k službám státní správy; |
c) |
uživatelská zařízení nezbytná k využívání služeb státní správy a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 30 odst. 3; |
d) |
bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby tohoto programu. |
Článek 12
Uživatelé služeb státní správy
1. Jako uživatelé služeb státní správy mohou být oprávněny tyto subjekty:
a) |
orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem veřejné moci; |
b) |
fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a) a pod jeho kontrolou. |
2. Uživatelé služeb státní správy uvedení v odstavci 1 tohoto článku jsou řádně oprávněni účastníky programu uvedenými v článku 11 využívat služby státní správy a splňují obecné bezpečnostní požadavky uvedené v čl. 30 odst. 3.
Kapitola III
Rozpočtový příspěvek a mechanismy financování
Článek 13
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění programu na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 a pro krytí souvisejících rizik činí 1,65 miliardy EUR v běžných cenách.
Částka uvedená v prvním pododstavci se orientačně rozdělí z víceletého finančního rámce na období 2021–2027 takto:
a) |
1 miliarda EUR z okruhu 1 (Jednotný trh, inovace a digitální agenda); |
b) |
0,5 miliardy EUR z okruhu 5 (Bezpečnost a obrana); |
c) |
0,15 miliardy EUR z okruhu 6 (Sousedství a svět). |
2. Program je doplněn částkou 0,75 miliardy EUR vynakládanou v rámci programu Horizont Evropa, složky GOVSATCOM a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci v maximální orientační výši 0,38 miliardy EUR, 0,22 miliardy EUR a 0,15 miliardy EUR. Uvedené financování je vynakládáno v souladu s cíli, pravidly a postupy stanovenými v nařízení (EU) 2021/695, v rozhodnutí (EU) 2021/764 a v nařízeních (EU) 2021/696 a (EU) 2021/947.
3. Částka uvedená v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku se použije k pokrytí všech činností potřebných k plnění cílů uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a k pokrytí nákupu služeb uvedených v čl. 9 odst. 4. Uvedené výdaje mohou dále zahrnovat:
a) |
studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu; |
b) |
informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie; |
c) |
sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti; |
d) |
technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií. |
4. Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie, se podrobí auditu jen jednou a tento audit zahrne všechny zapojené programy a jejich příslušná pravidla.
5. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jedno rozpočtové období mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Do programu mohou být převedeny na žádost dotčených členských států zdroje přidělené dotčeným členským státům v rámci sdíleného řízení podle podmínek stanovených v článku 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (28). Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.
Článek 14
Kumulativní a alternativní financování
Na opatření, na něž byl získán příspěvek v rámci tohoto programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, včetně fondů se sdíleným řízením, pokud příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na opatření se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.
Článek 15
Dodatečné příspěvky na program
1. Programu mohou poskytnout dodatečné finanční příspěvky nebo věcná plnění:
a) |
agentury a subjekty Unie; |
b) |
členské státy v souladu s příslušnými dohodami; |
c) |
třetí země účastnící se programu v souladu s příslušnými dohodami; |
d) |
mezinárodní organizace v souladu s příslušnými dohodami. |
2. Dodatečný finanční příspěvek podle odstavce 1 tohoto článku a příjmy podle čl. 9 odst. 5 tohoto nařízení představují vnější účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.
Článek 16
Příspěvek ESA
ESA může v souladu se svými vlastními vnitřními pravidly a postupy přispívat prostřednictvím nepovinných programů ESA na vývoj a validaci programu vyplývající z přístupu zadávání veřejných zakázek uvedeného v čl. 19 odst. 1 a zároveň chránit základní bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států.
Článek 17
Příspěvek soukromého sektoru
Dodavatelé uvedení v článku 19 plně financují komerční infrastrukturu uvedenou v článku 5 s cílem splnit cíl uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. b).
Článek 18
Provádění a formy financování z prostředků Unie
1. Program je prováděn v přímém řízení v souladu s finančním nařízením nebo v nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení.
2. Program může poskytovat finanční prostředky kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.
KAPITOLA IV
Provádění programu
Článek 19
Prováděcí model
1. Program se provádí podle potřeby postupně po fázích až do dokončení činností stanovených v článku 4. Komise v koordinaci s členskými státy zajistí, aby přístup k zadávání veřejných zakázek umožňoval co nejširší hospodářskou soutěž s cílem podpořit náležité zapojení celého průmyslového hodnotového řetězce u zakázek týkajících se poskytování služeb uvedených v čl. 10 odst. 1 a zakázek týkajících se nákupu služeb uvedených v čl. 10 odst. 2.
2. Činnosti stanovené v článku 4 tohoto nařízení se provádějí prostřednictvím vícero zakázek zadávaných v souladu s finančním nařízením a zásadami zadávání veřejných zakázek podle článku 20 tohoto nařízení a mohou mít podobu koncesí, veřejných zakázek na dodávky, služby nebo stavební práce nebo smíšených zakázek.
3. Zakázky uvedené v tomto článku se zadávají v rámci přímého nebo nepřímého řízení a mohou mít formu interinstitucionálního zadávání veřejných zakázek podle čl. 165 odst. 1 finančního nařízení mezi Komisí a agenturou, přičemž Komise se ujme úlohy hlavního veřejného zadavatele.
4. Přístup k zadávání veřejných zakázek uvedený v odstavci 1 tohoto článku a zakázky uvedené v tomto článku musí být v souladu s prováděcími akty uvedenými v čl. 9 odst. 2 a v čl. 10 odst. 4 a 5.
5. Má-li výsledek přístupu k zadávání veřejných zakázek uvedeného v odstavci 1 tohoto článku podobu koncesí, tyto koncese uvádějí architekturu státní infrastruktury systému bezpečné konektivity, úlohy, odpovědnost, finanční plány a rozdělení rizik mezi Unii a dodavatele, se zohledněním režimu vlastnictví podle článku 6 a financování programu podle kapitoly III.
6. Nedojde-li k udělení koncese, Komise zajistí optimální dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tím, že případně zadá zakázku na dodávky, služby nebo stavební práce nebo smíšenou zakázku.
7. Komise přijme nezbytná opatření k zajištění kontinuity služeb státní správy, pokud nejsou dodavatelé uvedení v tomto článku schopni plnit své povinnosti.
8. Zadávací řízení na zakázky uvedené v tomto článku mohou mít případně rovněž podobu společných zadávacích řízení s členskými státy v souladu s čl. 165 odst. 2 finančního nařízení.
9. Zakázky uvedené v tomto článku zejména zajistí, aby byly při poskytování služeb založených na komerční infrastruktuře chráněny základní zájmy Unie a obecné a specifické cíle programu uvedené v článku 3. Tyto zakázky rovněž zahrnují přiměřené záruky, aby se zabránilo nadměrné náhradě pro dodavatele uvedené v tomto článku, narušení hospodářské soutěže, střetům zájmů, nepřípustné diskriminaci nebo jakýmkoli jiným skrytým nepřímým výhodám. Tyto záruky mohou zahrnovat povinnost vést oddělené účetnictví pro poskytování služeb státní správy a pro poskytování komerčních služeb, včetně zřízení subjektu, který je strukturálně a právně oddělen od vertikálně integrovaného provozovatele služeb státní správy, a zajištění otevřeného, spravedlivého, přiměřeného a nediskriminačního přístupu k infrastruktuře nezbytné pro poskytování komerčních služeb. Zakázky rovněž zajistí, aby byly po celou dobu jejich trvání splněny podmínky uvedené v článku 22.
10. Pokud služby státní správy a komerční služby využívají společné subsystémy nebo rozhraní pro zajištění synergií, v zakázkách uvedených v tomto článku se rovněž určí, které z těchto rozhraní a společných subsystémů jsou součástí státní infrastruktury, aby byla zajištěna ochrana bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států.
Článek 20
Zásady zadávání zakázek
1. Zadávání veřejných zakázek v rámci programu se provádí v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými ve finančním nařízení.
2. V průběhu zadávání veřejných zakázek pro účely programu jedná veřejný zadavatel v souladu s těmito zásadami, které doplňují zásady stanovené ve finančním nařízení a jejichž cílem je:
a) |
prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména nových účastníků na trhu, začínajících podniků a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky; |
b) |
zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž v nabídkovém řízení a vyvarovat se, je-li to možné, závislosti na jediném poskytovateli, zejména u kritického zařízení a služeb, při současném zohlednění cílů technologické nezávislosti a kontinuity služeb; |
c) |
dodržovat zásady otevřeného přístupu a hospodářské soutěže prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče; |
d) |
chránit bezpečnost a veřejný zájem Unie a jejích členských států, a to i posilováním strategické autonomie Unie, zejména z technologického hlediska, prováděním posouzení rizik a uplatňováním opatření ke zmírnění rizika narušení dodávek, například pokud je k dispozici pouze jeden dodavatel; |
e) |
splňovat obecné bezpečnostní požadavky uvedené v čl. 30 odst. 3 a přispívat k ochraně zásadních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států; |
f) |
odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, je-li to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad programem, jeho výdaji a harmonogramem; |
g) |
podporovat dostupnost, kontinuitu a spolehlivost služeb; |
h) |
zvýšit bezpečnost a udržitelnost činností v kosmickém prostoru prováděním vhodných opatření v souladu s ustanoveními článku 8; |
i) |
zajistit účinné prosazování rovných příležitostí pro všechny, začleňovat hledisko rovnosti žen a mužů a genderový rozměr a zaměřit se na řešení příčin genderové nerovnováhy, přičemž je obzvláštní pozornost věnována zajištění vyváženého zastoupení žen a mužů v hodnotících panelech. |
Článek 21
Subdodavatelé
1. Aby veřejný zadavatel podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky v celé Unii a jejich přeshraniční účast a aby nabídl co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně autonomie Unie, požaduje po uchazeči, aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče.
2. U zakázek, jejichž hodnota přesahuje 10 milionů EUR, veřejný zadavatel zajistí, aby nejméně 30 % hodnoty veřejné zakázky bylo zadáno na základě výběrového řízení na různých úrovních subdodávek společnostem mimo skupinu hlavního uchazeče, zejména s cílem umožnit přeshraniční účast malých a středních podniků v kosmickém ekosystému.
3. Pokud uchazeč nesplní požadavek podle odstavce 1 nebo se odchýlí od procentního podílu uvedeného v odstavci 2, uvede pro to důvody.
4. Komise informuje výbor pro program uvedený v článku 47 o splnění cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, pokud jde o smlouvy podepsané po dni 20. března 2023.
Článek 22
Podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie
Na udělovací řízení uskutečněná při provádění programu se použijí podmínky způsobilosti a účasti, je-li to nezbytné a vhodné pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti operačních systémů Unie, jak je stanoveno v článku 24 nařízení (EU) 2021/696, s přihlédnutím k cíli podporovat strategickou autonomii Unie, zejména pokud jde o technologie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci, při současném zachování otevřené ekonomiky.
Článek 23
Ochrana finančních zájmů Unie
Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
KAPITOLA V
Správa programu
Článek 24
Zásady správy
Správa programu je založena na těchto zásadách:
a) |
jasné rozdělení úkolů a povinností mezi subjekty zapojenými do provádění programu; |
b) |
zajištění relevance řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám programu a případných opatření; |
c) |
pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v souladu s jejich příslušnými úlohami a úkoly, jež jsou jim stanoveny v souladu s tímto nařízením; |
d) |
transparentní a nákladově efektivní řízení; |
e) |
nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně sledování a řízení zabezpečení a ochrany před relevantními hrozbami; |
f) |
systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných programem a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje; |
g) |
neustálé úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování. |
Článek 25
Úloha členských států
1. Členské státy mohou přispívat svými odbornými schopnostmi, know-how a pomocí, zejména v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, nebo, je-li to vhodné a možné, tím, že programu poskytují údaje, informace, služby a infrastrukturu, které se nacházejí na jejich území.
2. Pokud je to možné, snaží se členské státy zajistit soudržnost a doplňkovost relevantních činností a interoperabilitu svých kapacit v rámci svých plánů pro oživení a odolnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (29) s programem.
3. Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu.
4. Členské státy mohou na přiměřené úrovni přispívat k zajištění a ochraně kmitočtů potřebných pro tento program.
5. Členské státy a Komise mohou spolupracovat s cílem rozšířit využívání služeb státní správy poskytovaných programem.
6. V oblasti bezpečnosti členské státy vykonávají úkoly uvedené v článku 42 nařízení (EU) 2021/696.
7. Členské státy uvedou své provozní potřeby s cílem konsolidovat kapacitu a dále upřesnit specifikace svých služeb státní správy. Poskytují rovněž Komisi poradenství ve všech záležitostech spadajících do jejich příslušných oblastí působnosti, zejména poskytováním vstupních informací pro vypracování prováděcích aktů.
8. Komise může dohodou o přiznání příspěvku svěřit konkrétní úkoly organizacím členských států, pokud tyto organizace byly určeny dotčeným členským státem. Komise přijme rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 47 odst. 2.
Článek 26
Úloha Komise
1. Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a rozvoj programu v souladu s řádně stanovenými požadavky uživatelů a dohlíží na jeho provádění, aniž jsou dotčeny jiné politiky Unie.
2. Komise zajistí jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů. Komise rovněž zajistí, aby všechny pověřené subjekty zapojené do provádění programu chránily zájmy Unie, zaručily řádnou správu finančních prostředků Unie a dodržovaly finanční nařízení a toto nařízení.
3. Komise zadává, uděluje a podepisuje zakázky uvedené v článku 19.
4. Komise může svěřit úkoly týkající se programu agentuře a ESA v rámci nepřímého řízení v souladu s jejich příslušnými úlohami a povinnostmi stanovenými v článcích 27 a 28. Aby se usnadnilo dosažení cílů uvedených v článku 3 a podpořila co nejúčinnější spolupráce mezi Komisí, agenturou a ESA, může Komise s každým pověřeným subjektem uzavřít dohodu o přiznání příspěvku.
Komise přijme rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 47 odst. 2.
5. Aniž jsou dotčeny úkoly dodavatelů uvedených v článku 19, agentury nebo jiných pověřených subjektů, Komise zajišťuje rozšiřování a využívání služeb státní správy. Zajišťuje doplňkovost, jednotnost, synergie a provázanost mezi programem a jinými opatřeními a programy Unie.
6. Ve vhodných případech Komise zajistí soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem s činnostmi, jež jsou v oblasti vesmíru na unijní, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni již prováděny. Podněcuje spolupráci mezi členskými státy, usnadňuje interoperabilitu jejich technologických kapacit a vývoje v oblasti vesmíru, a pokud je to relevantní pro program, usiluje o zajištění soudržnosti systému bezpečné konektivity s relevantními činnostmi a interoperability kapacit rozvíjených v rámci národních plánů pro oživení a odolnost.
7. Komise informuje Evropský parlament a výbor pro program uvedený v čl. 47 odst. 1 o průběžných a konečných výsledcích posouzení zadávacích řízení a o všech smlouvách, včetně subdodávek, s veřejnými a soukromými subjekty.
Článek 27
Úloha agentury
1. Vlastním úkolem agentury je zajistit bezpečnostní akreditaci státní infrastruktury a služeb státní správy v souladu s hlavou V kapitolou II nařízení (EU) 2021/696, a to prostřednictvím Komise pro bezpečnostní akreditaci.
2. Pod podmínkou operační připravenosti agentury, zejména pokud jde o odpovídající úroveň lidských zdrojů, svěří Komise agentuře prostřednictvím jedné nebo více dohod o přiznání příspěvku tyto úkoly:
a) |
celkové nebo částečné provozní řízení státní infrastruktury programu; |
b) |
provozní bezpečnost státní infrastruktury, včetně analýzy rizik a hrozeb, sledování bezpečnosti, zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a sledování jejich souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 30 odst. 3; |
c) |
poskytování služeb státní správy, zejména prostřednictvím centra složky GOVSATCOM; |
d) |
správa zakázek uvedených v článku 19 po jejich udělení a podpisu; |
e) |
ústřední koordinaci uživatelských aspektů služby státní správy v úzké spolupráci s členskými státy, příslušnými agenturami Unie, ESVČ a dalšími subjekty; |
f) |
provádění činností souvisejících s rozšiřováním základny uživatelů služeb nabízených programem, aniž jsou dotčeny činnosti prováděné dodavateli v rámci zakázek uvedených v článku 19. |
3. Komise může prostřednictvím jedné nebo více dohod o přiznání příspěvku pověřit agenturu i dalšími úkoly vycházejícími z potřeb programu.
4. Pokud jsou agentuře svěřeny určité činnosti, je třeba zajistit odpovídající finanční, lidské a administrativní zdroje pro jejich uskutečnění. Za tímto účelem může Komise přidělit část rozpočtu na činnosti svěřené agentuře za účelem financování lidských zdrojů nezbytných pro jejich provádění.
5. Odchylně od čl. 62 odst. 1 finančního nařízení a s výhradou posouzení Komise týkajícího se ochrany zájmů Unie může agentura prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku svěřit konkrétní činnosti jiným subjektům v rámci jejich příslušných pravomocí a za podmínek nepřímého řízení, které se vztahují na Komisi.
Článek 28
Úloha ESA
1. Za předpokladu, že jsou chráněny zájmy Unie, je ESA v rámci své odbornosti pověřena těmito úkoly:
a) |
dohled nad činnostmi spojenými s rozvojem, ověřováním a souvisejícím zaváděním podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a rozvojem a vývojem podle čl. 4 odst. 1 písm. e) prováděnými v rámci zakázek podle článku 19 v souladu s podmínkami, které budou dohodnuty v dohodách o přiznání příspěvku podle čl. 26 odst. 4, přičemž se zajistí koordinace mezi úkoly a rozpočtem svěřenými ESA podle tohoto článku a případným příspěvkem ze strany ESA podle článku 16; |
b) |
poskytování jejích odborných znalostí Komisi, mimo jiné pro účely přípravy specifikací a provádění technických aspektů programu; |
c) |
poskytování podpory při hodnocení zakázek uzavřených podle článku 19; |
d) |
úkoly spojené s kosmickým a souvisejícím pozemním segmentem EuroQCI podle čl. 4 odst. 1 písm. c). |
2. Na základě posouzení Komise může být ESA pověřena dalšími úkoly vycházejícími z potřeb programu, a to za předpokladu, že tyto úkoly nezdvojují činnosti, které provádějí jiné subjekty v rámci programu, a že je jejich cílem zvýšit účinnost provádění činností programu.
KAPITOLA VI
Bezpečnost programu
Článek 29
Zásady bezpečnosti
Na program se uplatní článek 33 nařízení (EU) 2021/696.
Článek 30
Správa bezpečnosti
1. Komise v rámci oblasti své pravomoci a za podpory agentury zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o:
a) |
ochranu pozemní i kosmické infrastruktury a poskytování služeb, zejména před fyzickými nebo kybernetickými útoky, včetně zásahů do datových toků; |
b) |
kontrolu a řízení převodů technologií; |
c) |
rozvoj získaných kompetencí a know-how a jejich udržení v Unii; |
d) |
ochranu citlivých neutajovaných informací a utajovaných informací. |
2. Komise vede konzultace s Radou a členskými státy ohledně specifikace a návrhu všech aspektů infrastruktury EuroQCI, zejména QKD, které se týkají ochrany utajovaných informací EU.
Při hodnocení a schvalování kryptografických prostředků na ochranu utajovaných informací EU jsou respektovány příslušné úlohy a oblasti pravomocí Rady a členských států.
Orgán pro bezpečnostní akreditaci v rámci procesu bezpečnostní akreditace ověří, že jsou používány pouze schválené kryptografické prostředky.
3. Pro účely odstavce 1 tohoto článku Komise zajistí, aby byla pro státní infrastrukturu podle čl. 5 odst. 2 provedena analýza rizik a hrozeb. Na základě této analýzy určí prováděcími akty obecné bezpečnostní požadavky. Přitom Komise bere v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování státní infrastruktury, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby se nesnížila obecná úroveň bezpečnosti, nenarušilo fungování zařízení a byla zohledněna kybernetická bezpečnostní rizika. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3.
4. Na program se použije čl. 34 odst. 3 až 7 nařízení (EU) 2021/696. Pro účely tohoto nařízení se výrazem „složka“ v článku 34 nařízení (EU) 2021/696 rozumí „státní infrastruktura“, včetně služeb státní správy, a všechny odkazy na čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696 se považují za odkazy na odstavec 3 tohoto článku.
Článek 31
Bezpečnost systému a zavedených služeb
V případě, kdy může mít provoz systému nebo poskytování služeb státní správy vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené rozhodnutím (SZBP) 2021/698.
Článek 32
Orgán pro bezpečnostní akreditaci
Komise pro bezpečnostní akreditaci zřízená v rámci agentury podle čl. 72 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2021/696 je orgánem pro bezpečnostní akreditaci státní infrastruktury a souvisejících služeb státní správy programu.
Článek 33
Obecné zásady bezpečnostní akreditace
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace související s programem se provádějí v souladu se zásadami stanovenými v čl. 37 písm. a) až j) nařízení (EU) 2021/696. Pro účely tohoto nařízení se výrazem „složka“ ve smyslu článku 37 nařízení (EU) 2021/696 rozumí „státní infrastruktura“ a všechny odkazy na čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696 se považují za odkazy na čl. 27 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 34
Úkoly a složení Komise pro bezpečnostní akreditaci
1. Na program se vztahují články 38 a 39 nařízení (EU) 2021/696, s výjimkou čl. 38 odst. 2 písm. c) až f) a odst. 3 písm. b).
2. Kromě úkolů uvedených v odstavci 1 plní Komise pro bezpečnostní akreditaci tyto úkoly:
a) |
přezkoumává a s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle čl. 30 odst. 3, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace; |
b) |
poskytuje v oblasti své působnosti Komisi poradenství k vypracovávání návrhů aktů uvedených v čl. 30 odst. 3, včetně poradenství k zavádění bezpečnostních provozních postupů, a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem; |
c) |
přezkoumává a schvaluje posouzení bezpečnostních rizik vypracované v souladu s postupem monitorování podle čl. 37 písm. h) nařízení (EU) 2021/696 a analýzu rizik a hrozeb vypracovanou podle čl. 30 odst. 3 tohoto nařízení, a spolupracuje s Komisí na stanovení opatření ke snížení rizik. |
3. Kromě ustanovení odstavce 1 mohou být k účasti na zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci výjimečně přizváni pouze zástupci dodavatelů zapojených do státní infrastruktury a služeb státní správy jako pozorovatelé v záležitostech, které se přímo týkají uvedených dodavatelů. Režim a podmínky jejich účasti se stanoví v jednacím řádu Komise pro bezpečnostní akreditaci.
Článek 35
Pravidla hlasování v Komisi pro bezpečnostní akreditaci
Pokud jde o pravidla hlasování Komise pro bezpečnostní akreditaci, použije se článek 40 nařízení (EU) 2021/696.
Článek 36
Komunikace a dopad rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci
1. Na rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci se uplatní čl. 41 odst. 1 až 4 nařízení (EU) 2021/696. Pro účely tohoto nařízení se výrazem „složka“ v článku 41 nařízení (EU) 2021/696 rozumí „státní infrastruktura“.
2. Pracovní harmonogram Komise pro bezpečnostní akreditaci nesmí být v rozporu s harmonogramem činností pracovních programů podle čl. 41 odst. 1.
Článek 37
Úloha členských států při bezpečnostní akreditaci
Na program se vztahuje článek 42 nařízení (EU) 2021/696.
Článek 38
Ochrana utajovaných informací
1. Na utajované informace související s programem se uplatní článek 43 nařízení (EU) 2021/696.
2. Při dodržení ustanovení dohody o bezpečnosti a výměně utajovaných informací mezi orgány Unie a ESA může ESA vytvářet utajované informace EU v souvislosti s úkoly svěřenými jí na základě čl. 28 odst. 1 a 2.
KAPITOLA VII
Mezinárodní vztahy
Článek 39
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací na programu
1. V souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách uzavřených v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, které se vztahují na účast třetích zemí v jakémkoli programu Unie, je program otevřen účasti členů ESVO, kteří jsou členy EHP, jakož i těchto třetích zemí:
a) |
přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
b) |
zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
c) |
jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v písmenech a) a b). |
2. Program je otevřen účasti mezinárodní organizace v souladu se zvláštní dohodou uzavřenou v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU.
3. Zvláštní dohoda uvedená v čl. 1 odst. 2:
a) |
zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země nebo mezinárodní organizace, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
b) |
stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady; |
c) |
nesvěřuje dané třetí zemi nebo mezinárodní organizaci žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
d) |
zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
4. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v odstavcích 1, 2 a 3, může Komise v zájmu bezpečnosti prostřednictvím prováděcích aktů stanovit dodatečné požadavky na účast třetích zemí a mezinárodních organizací v programu v rozsahu slučitelném se stávajícími dohodami uvedenými v odstavcích 1 a 2.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3.
Článek 40
Přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám státní správy
Třetí země a mezinárodní organizace mohou mít přístup ke službám státní správy, pokud
a) |
uzavřou dohodu v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která stanoví podmínky přístupu ke službám státní správy; |
b) |
splňují požadavky čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) 2021/696. |
Pro účely tohoto nařízení se odkazy na „program“ v čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) 2021/696 považují za odkazy na „program“ zavedený tímto nařízením.
KAPITOLA VIII
Programování, monitorování, hodnocení a kontrola
Článek 41
Programování, monitorování a podávání zpráv
1. Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. V pracovních programech se stanoví akce či opatření spolu se souvisejícím rozpočtem, které jsou nutné pro dosažení cílů programu, a případně i celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. Pracovní programy doplňují pracovní programy složky GOVSATCOM uvedené v článku 100 nařízení (EU) 2021/696.
Komise pracovní programy přijímá prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 47 odst. 3.
2. Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku programu při plnění obecných a specifických cílů uvedených v článku 3 jsou stanoveny v příloze.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 45, jimiž se v případě potřeby mění příloha, pokud jde o ukazatele, a jimiž se doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.
4. Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci přijímané podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 46.
5. Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění a výsledků programu byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.
Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie, a je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.
6. Pro účely odstavce 2 platí, že příjemci finančních prostředků Unie poskytují odpovídající informace. Údaje nezbytné k ověření výkonnosti by měly být shromažďovány účinně, efektivně a včas.
Článek 42
Hodnocení
1. Komise provádí hodnocení programu včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.
2. Do 21. března 2024 a poté každý rok informuje Komise Evropský parlament a Radu o hlavních zjištěních z počátečního provádění programu, včetně dokončení definičních činností, konsolidace potřeb uživatelů a prováděcích plánů, jakož i názorů příslušných zúčastněných stran na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni.
3. Do 30. června 2026 Komise vyhodnotí provádění program s ohledem na cíle uvedené v článku 3. Za tímto účelem Komise posoudí:
a) |
výkonnost systému bezpečné konektivity a služeb poskytovaných v rámci programu, zejména nízké zpoždění, spolehlivost, autonomii a celosvětový přístup; |
b) |
modely správy a provádění a jejich efektivitu; |
c) |
vývoj potřeb uživatelů programu; |
d) |
synergie a doplňkovost programu s ostatními programy Unie, zejména se složkou GOVSATCOM a ostatními složkami Kosmického programu Unie; |
e) |
vývoj dostupných kapacit, inovací a rozvoj nových technologií v kosmickém ekosystému; |
f) |
účast začínajících podniků a malých a středních podniků v celé Unii; |
g) |
dopad programu na životní prostředí s ohledem na kritéria uvedená v článku 8; |
h) |
případné překročení nákladů, včasnost plnění stanovených termínů pro projekty a účinnost správy a řízení programu; |
i) |
účinnost, efektivitu, relevanci a soudržnost činností programu a jejich přidanou hodnotu Unie. |
Hodnocení případně doplní příslušný návrh.
4. Hodnocení programu zohlední výsledky hodnocení složky GOVSATCOM na základě článku 102 nařízení (EU) 2021/696.
5. Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
6. Subjekty zapojené do provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi data a informace nezbytné k hodnocení podle odstavce 1.
7. Dva roky po dosažení plné provozuschopnosti a poté každé dva roky vydá agentura po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami zprávu o dopadu programu na základní i navazující komerční odvětví družic v Unii s cílem zajistit co nejmenší možný dopad na hospodářskou soutěž a zachovat pobídky k inovacím.
Článek 43
Audity
Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.
Článek 44
Ochrana osobních údajů a soukromí
Všechny osobní údaje, s nimiž je nakládáno v souvislosti s plněním úkolů a činností stanovených tímto nařízením, též agenturou, jsou zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (30) a (EU) 2018/1725 (31).
KAPITOLA IX
Akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty
Článek 45
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 4 a čl. 41 odst. 3 je Komisi svěřena do 31. prosince 2028.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4 a čl. 41 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 4 nebo čl. 41 odst. 3 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 46
Postup pro naléhavé případy
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 45 odst. 6. V takovém případě Komise tento akt zruší okamžitě poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 47
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor pro program zřízený článkem 107 nařízení (EU) 2021/696 ve složení GOVSATCOM. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Pro účely přijímání prováděcích aktů uvedených v čl. 5 odst. 3 a čl. 30 odst. 3 tohoto nařízení zasedá výbor pro program uvedený v prvním pododstavci tohoto odstavce ve složení pro bezpečnost podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696.
Do přijímání prováděcích aktů uvedených v čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 4 tohoto nařízení je náležitým způsobem zapojen výbor pro program ve složení pro bezpečnost podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Pokud výbor pro program nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu uvedeného v čl. 30 odst. 3 tohoto nařízení, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA X
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 48
Informace, komunikace a publicita
1. Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné, přiměřené a cílené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.
2. Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se programu, akcí uskutečněných v rámci programu a dosažených výsledků.
3. Finanční zdroje přidělené na program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 3.
Článek 49
Kontinuita služeb po roce 2027
V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů nezbytných k dosažení cílů uvedených v článku 3, aby bylo možno řídit akce či opatření, jež nebudou dokončeny do konce programu, a pokrýt výdaje na kriticky důležité provozní činnosti a poskytování služeb.
Článek 50
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. března 2023.
Za Evropský parlament
předsedkyně
R. METSOLA
Za Radu
předsedkyně
J. ROSWALL
(1) Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. února 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 7. března 2023.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 69).
(3) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2481 ze dne 14. prosince 2022, kterým se zavádí politický program Digitální dekáda 2030 (Úř. věst. L 323, 19.12.2022, s. 4).
(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1972 ze dne 11. prosince 2018, kterou se stanoví evropský kodex pro elektronické komunikace (Úř. věst. L 321, 17.12.2018, s. 36).
(5) Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).
(7) Rozhodnutí Rady (EU) 2021/764 ze dne 10. května 2021 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, a o zrušení rozhodnutí 2013/743/EU (Úř. věst. L 167 I, 12.5.2021, s. 1).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (Úř. věst. L 249, 14.7.2021, s. 38).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 149).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
(14) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).
(15) Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).
(16) Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).
(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).
(18) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).
(19) Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).
(20) Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných nebo využívaných v rámci Kosmického programu Unie, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 178).
(21) Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).
(22) Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).
(23) Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1764 ze dne 5. října 2021 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii včetně vztahů mezi Evropskou unií na jedné straně a Grónskem a Dánským královstvím na straně druhé (rozhodnutí o přidružení zámoří včetně Grónska) (Úř. věst. L 355, 7.10.2021, s. 6).
(24) Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
(25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
(26) Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(27) Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).
(28) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).
(29) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).
(30) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(31) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).
PŘÍLOHA
UKAZATELE PRO HODNOCENÍ PROGRAMU
Program bude pečlivě monitorován na základě souboru ukazatelů určených k měření rozsahu, v jakém bylo dosaženo specifických cílů programu, a s cílem minimalizovat administrativní zátěž a náklady. Za tímto účelem se údaje shromažďují podle následujícího souboru ukazatelů:
1. |
Obecný cíl uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. a):
|
2. |
Obecný cíl uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. b):
|
3. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. a):
|
4. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b):
|
5. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. c):
|
6. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. d):
|
7. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. e):
|
8. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. f):
|
9. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. g):
|
10. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. h):
|
11. |
Specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. i):
|
V souvislosti s tímto aktem byla učiněna dvě prohlášení, která lze nalézt v Úř. věst. C 101 17.3.2023, s. 1 a na tomto odkazu: ….
II Nelegislativní akty
NAŘÍZENÍ
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/40 |
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/589
ze dne 10. ledna 2023,
kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127, pokud jde o požadavky týkající se bílkovin, které se vztahují na počáteční a pokračovací kojeneckou výživu vyrobenou z hydrolyzovaných bílkovin
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 (2) stanoví mimo jiné zvláštní požadavky týkající se složení, které se vztahují na počáteční a pokračovací kojeneckou výživu vyrobenou z hydrolyzovaných bílkovin. Stanoví, že počáteční a pokračovací kojenecká výživa vyrobená z hydrolyzovaných bílkovin musí splňovat požadavky týkající se obsahu bílkovin, zdroje bílkovin a zpracování bílkovin, jakož i nezbytných a podmíněně nezbytných aminokyselin a L-karnitinu stanovené v bodě 2.3 přílohy I a v bodě 2.3 přílohy II uvedeného nařízení. |
(2) |
Jak je uvedeno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127, Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku týkajícím se základního složení počáteční a pokračovací kojenecké výživy ze dne 24. července 2014 (3) uvedl, že bezpečnost a vhodnost každé konkrétní výživy obsahující hydrolyzované bílkoviny musí být stanovena klinickým hodnocením u cílové populace. Úřad doposud kladně hodnotil dvě hydrolyzované bílkoviny používané v počáteční a pokračovací kojenecké výživě. Složení uvedených dvou hydrolyzovaných bílkovin odpovídá požadavkům, jež jsou v současnosti stanoveny v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127. Uvedené požadavky lze nicméně aktualizovat, aby bylo možné uvést na trh výživu vyrobenou z hydrolyzovaných bílkovin s odlišným složením, než mají bílkoviny, které již byly kladně hodnoceny, na základě individuálního hodnocení jejich bezpečnosti a vhodnosti úřadem. |
(3) |
Dne 6. února 2019 Komise obdržela žádost společnosti meyer.science GmbH podanou jménem společnosti HIPP-Werk Georg Hipp OHG a společnosti Arla Foods Ingredients, aby úřad provedl hodnocení bezpečnosti a vhodnosti počáteční a pokračovací kojenecké výživy vyrobené z hydrolyzovaných bílkovin, jejíž složení neodpovídá požadavkům stanoveným v bodě 2.3 přílohy I a v bodě 2.3 přílohy II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127. |
(4) |
Na žádost Komise vydal úřad dne 9. března 2022 vědecké stanovisko týkající se výživové bezpečnosti a vhodnosti této počáteční a pokračovací kojenecké výživy (4). Úřad v uvedeném stanovisku dospěl k závěru, že daná hydrolyzovaná bílkovina je z výživového hlediska bezpečným a vhodným zdrojem bílkovin pro použití v počáteční a pokračovací kojenecké výživě, pod podmínkou, že výživa, v níž se tato bílkovina použije, bude obsahovat alespoň 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) bílkovin a bude splňovat ostatní kritéria pro složení stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 a požadavky na obsah aminokyselin uvedené v oddíle A přílohy III uvedeného nařízení. |
(5) |
S ohledem na závěry úřadu je vhodné povolit uvedení počáteční a pokračovací kojenecké výživy vyrobené z dané hydrolyzované bílkoviny na trh. Požadavky na hydrolyzované bílkoviny stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 by proto měly být aktualizovány a upraveny tak, aby zahrnovaly rovněž požadavky týkající se uvedené hydrolyzované bílkoviny. |
(6) |
Přílohy I, II a III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny, |
(7) |
Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 se na počáteční a pokračovací kojeneckou výživu vyrobenou z hydrolyzovaných bílkovin použije ode dne 22. února 2022. Aby mohla být počáteční a pokračovací kojenecká výživa vyrobená z hydrolyzované bílkoviny v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení uvedena na trh bez zbytečného prodlení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I, II a III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. ledna 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35.
(2) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 ze dne 25. září 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013, pokud jde o zvláštní požadavky týkající se složení a informací, které se vztahují na počáteční a pokračovací kojeneckou výživu, a pokud jde o požadavky na informace týkající se výživy kojenců a malých dětí (Úř. věst. L 25, 2.2.2016, s. 1).
(3) EFSA NDA Panel (komise EFSA pro dietetické výrobky, výživu a alergie), 2014. Scientific Opinion on the essential composition of infant and follow-on formulae. EFSA Journal 2014;12(7):3760.
(4) EFSA NDA Panel (komise EFSA pro výživu, nové potraviny a potravinové alergeny), 2022. Nutritional safety and suitability of a specific protein hydrolysate derived from whey protein concentrate and used in an infant and follow-on formula manufactured from hydrolysed protein by HIPP-Werk Georg Hipp OHG (dossier submitted by meyer.science GmbH) EFSA Journal 2022;20(3):7141.
PŘÍLOHA
Přílohy I, II a III nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/127 se mění takto:
1) |
v příloze I se bod 2.3 nahrazuje tímto:
|
2) |
v příloze II se bod 2.3 nahrazuje tímto:
|
3) |
v příloze III se úvodní věta v oddíle A nahrazuje tímto: „Pro účely bodů 2.1, 2.2, 2.3.2 a 2.3.3 příloh I a II jsou nezbytnými a podmíněně nezbytnými aminokyselinami v mateřském mléce, vyjádřenými v mg/100 kJ a v mg/100 kcal, tyto:“. |
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/46 |
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/590
ze dne 12. ledna 2023,
kterým se opravuje lotyšské znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla týkající se zařízení, v nichž jsou chována suchozemská zvířata, a líhní a vysledovatelnosti určitých chovaných suchozemských zvířat a násadových vajec
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5, čl. 87 odst. 3, čl. 94 odst. 3, čl. 97 odst. 2, čl. 101 odst. 3, čl. 106 odst. 1, čl. 118 odst. 1 a 2, čl. 119 odst. 1, čl. 122 odst. 2, čl. 271 odst. 2 a čl. 279 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Lotyšské znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 (2) obsahuje chyby v názvu a v 1. bodě odůvodnění, pokud jde o pravidla pro zařízení, v nichž jsou chována suchozemská zvířata, a líhně, ve 2. bodě odůvodnění, pokud jde o schvalování líhní, a v 11. bodě odůvodnění, pokud jde o líhně ptáků chovaných v zajetí a líhně drůbeže. Uvedené nařízení obsahuje rovněž několik chyb, které ovlivňují oblast působnosti těchto ustanovení: v čl. 1 odst. 3, pokud jde o líhně ptáků chovaných v zajetí; v čl. 1 odst. 3 druhém pododstavci písm. b), pokud jde o násadová vejce z líhní; v čl. 1 odst. 6 písm. b), pokud jde o požadavky na informace týkající se příslušného orgánu, pokud jde o registry líhní; v čl. 1 odst. 9, pokud jde o registrované nebo schválené líhně; v části II hlavě I název kapitoly 2, pokud jde o líhně; v článku 7 název a úvodní věta, pokud jde o požadavky na udělení schválení líhní, z nichž mají být násadová vejce drůbeže nebo jednodenní kuřata přemísťována do jiného členského státu; v článku 18 název a úvodní věta, pokud jde o registry zařízení, v nichž jsou chována suchozemská zvířata, a líhně; v části II hlavě III název kapitoly 2, pokud jde o líhně; v článku 33 název, úvodní věta a písmeno a), pokud jde o povinnosti týkající se vedení záznamů pro provozovatele líhní; v příloze I části 3 název, pokud jde o požadavky na udělení schválení líhním; v příloze I části 3 bodě 1 návětí a písmena a) a b), pokud jde o požadavky ohledně izolace a opatření biologické bezpečnosti týkající se líhní; v příloze I části 3 bodě 2 návětí a písmeno b), pokud jde o požadavky ohledně dozoru týkající se líhní; v příloze I části 3 bodě 3 návětí a písmena a), c) a f), pokud jde o požadavky ohledně zařízení a vybavení týkající se líhní; v příloze I části 3 bodě 5 návětí a písm. a) podbod i), pokud jde o požadavky ohledně dohledu ze strany příslušného orgánu týkající se líhní; v příloze I části 4 bodě 1 písm. a) podbod ii), pokud jde o požadavky ohledně izolace a opatření biologické bezpečnosti týkající se zařízení, v nichž je chována drůbež; v příloze I části 4 bod 2 písm. b), pokud jde o požadavky ohledně dozoru týkající se zařízení, v nichž je chována drůbež; v příloze I části 4 bod 3 písm. b) podbod iii) a bod 3 písm. e), pokud jde o požadavky ohledně zařízení a vybavení týkající se zařízení, v nichž je chována drůbež; v příloze II název, pokud jde o program mikrobiologické kontroly v líhních a program dozoru nad nákazami v zařízeních, v nichž je chována drůbež, a v líhních; v příloze II části 1 název, pokud jde o program mikrobiologické kontroly v líhních; v příloze II části 2 název, pokud jde o program dozoru nad nákazami v líhních a v zařízeních, v nichž je chována drůbež; v příloze II části 2 bod 2.4 písm. b) návětí a podbod iv), pokud jde o požadavky ohledně vzorkování; v příloze II části 2 bod 2.5 písm. b) první věta a podbody i) a ii), pokud jde o požadavky ohledně harmonogramu a četnosti odběru vzorků. |
(2) |
Lotyšské znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. Ostatní jazyková znění nejsou dotčena, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
(Netýká se českého znění.)
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. ledna 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 ze dne 28. června 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla týkající se zařízení, v nichž jsou chována suchozemská zvířata, a líhní a vysledovatelnosti určitých chovaných suchozemských zvířat a násadových vajec (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 115).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/49 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/591
ze dne 16. března 2023,
kterým se přijímá žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce s ohledem na konečná antidumpingová opatření uložená na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2019/73
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1),
s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/73 ze dne 17. ledna 2019 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (2), a zejména na čl. 1 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1) |
Dne 17. ledna 2019 uložila Komise prováděcím nařízením (EU) 2019/73 (dále jen „původní nařízení“) konečné antidumpingové clo na dovoz elektrických jízdních kol (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“) do Unie. |
(2) |
V původním šetření byl v souladu s článkem 17 nařízení (EU) 2016/1036 pro účely šetření vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice proveden výběr vzorku. |
(3) |
Vyvážejícím výrobcům z Čínské lidové republiky zařazeným do vzorku Komise uložila individuální sazby antidumpingového cla na dovoz elektrických jízdních kol v rozsahu od 10,3 % do 62,1 %. Spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (s výjimkou společností, na něž se vztahuje sazba souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti – prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 (3)) byla uložena vážená průměrná celní sazba ve výši 24,2 %. Tito spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku jsou uvedeni v příloze I původního nařízení. Ostatním spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku (podléhajícím sazbě souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti – prováděcí nařízení (EU) 2019/72) byla uložena vážená průměrná celní sazba ve výši 16,2 %. Tyto společnosti jsou uvedeny v příloze II původního nařízení. Kromě toho byla uložena celostátní celní sazba ve výši 70,1 % na elektrická jízdní kola od společností v Čínské lidové republice, které se buď nepřihlásily, nebo nespolupracovaly při antidumpingovém šetření, ale spolupracovaly v souběžném antisubvenčním šetření (společnosti uvedené v příloze III původního nařízení). |
(4) |
Podle čl. 1 odst. 6 původního nařízení lze odstavec 2 uvedeného článku pozměnit vložením nového vyvážejícího výrobce do příslušné přílohy se spolupracujícími společnostmi, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se proto vztahuje příslušná vážená průměrná sazba antidumpingového cla, pokud tento nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice předloží Komisi dostatek důkazů o tom, že:
|
2. ŽÁDOST O UDĚLENÍ STATUSU NOVÉHO VYVÁŽEJÍCÍHO VÝROBCE
(5) |
Společnost Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd, (dále jen „žadatel“) předložila Komisi žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, a tudíž požaduje, aby se na ni vztahovala celní sazba platná pro spolupracující společnosti v Čínské lidové republice nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje sazba souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti, tj. 16,2 %, přičemž tvrdila, že splňuje všechny tři podmínky stanovené v čl. 1 odst. 6 původního nařízení. |
(6) |
Pro účely rozhodnutí o tom, zda žadatel splňuje podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce podle čl. 1 odst. 6 původního nařízení (dále jen „podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce“), Komise žadateli nejprve zaslala dotazník s žádostí o poskytnutí důkazů o tom, že splňuje podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce. Žadatel poskytl odpověď na dotazník. |
(7) |
Komise se snažila ověřit veškeré informace, které považovala pro rozhodnutí o tom, zda žadatel splňuje podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, za nezbytné. |
3. ANALÝZA ŽÁDOSTI
(8) |
Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 1 odst. 6 původního nařízení, aby žadatel nevyvážel do Unie dotčený výrobek během období šetření, na němž jsou opatření založena, tj. od 1. října 2016 do 30. září 2017 (dále jen „období původního šetření“), Komise během šetření zjistila, že žadatel nemohl během uvedeného období do Unie vyvážet elektrická jízdní kola, neboť předložil důkazy o tom, že k jeho založení došlo v roce 2021. |
(9) |
Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 1 odst. 6 původního nařízení, aby žadatel nebyl ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená původním nařízením, Komise v průběhu šetření zjistila, že žadatel není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená původním nařízením a kteří mohli spolupracovat při původním šetření. |
(10) |
Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 1 odst. 6 původního nařízení, aby žadatel po skončení období původního šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek jeho značné množství do Unie vyvézt, Komise v průběhu šetření zjistila, že žadatel na základě předložených písemných dokladů po skončení období šetření skutečně vyvážel elektrická jízdní kola do Unie. Žadatel předložil dokumentaci o prodeji pro transakce do Španělska (červen 2021) a Itálie (srpen 2022). |
(11) |
Komise tedy dospěla k závěru, že žadatel předmětnou podmínku stanovenou v čl. 1 odst. 6 původního nařízení splňuje. |
(12) |
Žadatel tudíž splňuje všechny tři podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 6 původního nařízení, a žádost by proto měla být přijata. V důsledku toho by se na žadatele mělo vztahovat antidumpingové clo ve výši 16,2 % pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku v rámci původního šetření a sazba souběžného vyrovnávacího cla pro všechny ostatní společnosti – prováděcí nařízení (EU) 2019/72. |
4. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(13) |
Žadatel a výrobní odvětví Unie byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné přiznat společnosti Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd, sazbu antidumpingového cla platnou pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku v rámci původního šetření. |
(14) |
Stranám byla poskytnuta možnost předložit připomínky. Nebyly vzneseny žádné připomínky. |
(15) |
Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Do seznamu spolupracujících společností nezařazených do vzorku stanoveného v příloze II prováděcího nařízení (EU) 2019/73 se doplňuje tato společnost:
Společnost |
Doplňkový kód TARIC |
Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd |
899 A |
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.
(2) Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 108.
(3) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 5).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/52 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/592
ze dne 16. března 2023
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/244 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Dovoz bionafty pocházející z Argentiny podléhá konečným vyrovnávacím clům uloženým prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/244 (2) (dále jen „původní šetření“). |
(2) |
Společnost Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A (dále jen „žadatel“), argentinský vyvážející výrobce (3), doplňkový kód TARIC C497, podléhající individuální sazbě vyrovnávacího cla ve výši 25,0 %, informovala dne 23. května 2022 Komisi, že změnila svůj název na Viterra Argentina S.A. |
(3) |
Společnost měla za to, že změna názvu nemá vliv na její práva využívat individuální sazbu vyrovnávacího cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem, a požádala Komisi, aby tuto skutečnost potvrdila. |
(4) |
Evropské sdružení výrobců bionafty (EBB) s žadatelem nesouhlasilo a tvrdilo, že společnost podstoupila složitější strukturální změnu, která ovlivnila její právo nadále využívat úroveň opatření stanovenou v původním šetření. |
(5) |
Komise shromážděné informace a důkazy předložené žadatelem prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise v původním šetření neprošetřovala. |
(6) |
Důkazy ve spisu potvrdily tvrzení žadatele, že změna názvu byla schválena Veřejným obchodním rejstříkem Argentiny dne 3. května 2022 a Federální správou veřejných příjmů dne 1. července 2022. Komise shledala, že tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2019/244, a zejména na sazbu vyrovnávacího cla, která se na tuto společnost vztahuje. |
(7) |
Na základě výše uvedených skutečností by změna názvu měla nabýt účinku dnem, kdy společnost oficiálně působila pod novým názvem, tj. dnem 1. července 2022. |
(8) |
Odvětví Unie (EBB) ve svých vyjádřeních k poskytnutí informací zopakovalo své argumenty, které původně uvedlo k žádosti o změně názvu. Odvětví Unie tvrdilo, že za změnou názvu se skrývá komplexnější strukturální změna, že žadatel zvýšil své aktivity týkající se bionafty prostřednictvím různých akvizic, změnil generálního ředitele, stal se vůdčím subjektem v odvětví zemědělství v Argentině, a byl nějak ve spojení s jiným dotčeným vyvážejícím výrobcem, který se dostal do úpadku. |
(9) |
Odvětví připomenulo, že na všichny vyvážející výrobce v Argentině se vztahuje cenový závazek, podle něhož musí dodržovat minimální dovozní cenu a vyvážet bionaftu do Unie pod limitní hodnotou objemu, která se každý rok pro celou zemi reviduje. |
(10) |
Komise výše uvedená tvrzení přezkoumala a poznamenává, že odvětví neposkytlo dostatek důkazů, jež by tato tvrzení dokládaly. Komise nenašla důkazy svědčící o vlivu žadatelových aktivit v odvětví zemědělství nebo jeho údajného zvýšení výrobní kapacity na již existující opatření. Pouhá změna názvu neumožní žadateli vyvážet větší objemy do Unie nebo prodávat pod minimální cenou periodicky stanovovanou Komisí, a tudíž nemůže ovlivnit nebo oslabit již existující opatření. Tvrzení odvětví Unie nemohla být zohledněna, a byla proto zamítnuta. |
(11) |
Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2019/244 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC C497. |
(12) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 (4), |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V prováděcím nařízení (EU) 2019/244 se článek 1 mění takto:
„Oleaginosa Moreno Hnos. SACIFI y A |
25,0 % |
C497“ |
se nahrazuje tímto:
„Viterra Argentina S.A. |
25,0 % |
C497“. |
2. Doplňkový kód TARIC C497 dříve přidělený společnosti Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A se použije na společnost Viterra Argentina S.A. ode dne 1. července 2022. Jakékoliv konečné clo zaplacené z dovozu výrobků vyrobených společností Viterra Argentina S.A. nad rámec vyrovnávacího cla stanoveného v článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2019/244, pokud jde o společnost Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.
(2) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/244 ze dne 11. února 2019 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny (Úř. věst. L 40, 12.2.2019, s. 1).
(3) Integrovaný sazebník Evropské unie.
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/54 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/593
ze dne 16. března 2023
o opětovném uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky, pokud jde o skupinu Hansol, a o změně zbytkového cla
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1) |
V návaznosti na antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení, přijala Komise dne 2. května 2017 prováděcí nařízení (EU) 2017/763 (2) o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (dále jen „dotčená země“) do Unie (dále jen „sporné nařízení“). Opatření měla podobu pevných celních sazeb: 104,46 EUR na tunu čisté hmotnosti pro skupinu Hansol i pro všechny ostatní společnosti. |
1.1. Rozsudky ve věcech T-383/17 (3) a C-260/20 P (4)
(2) |
Skupina Hansol (společnosti Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (dále jen „Hansol“) napadla sporné nařízení u Tribunálu. Dne 2. dubna 2020 vydal Tribunál rozsudek ve věci T-383/17, kterým zrušil prováděcí nařízení (EU) 2017/763 v rozsahu, v němž se týkalo skupiny Hansol. Dne 11. června 2020 podala Komise kasační opravný prostředek proti rozsudku Tribunálu (věc C-260/20 P). Dne 12. května 2022 Soudní dvůr kasační opravný prostředek zamítl. |
(3) |
Tribunál dospěl k závěru, že se Komise dopustila chyby při stanovení běžné hodnoty alespoň u jednoho typu výrobku prodávaného společností Hansol Artone Paper Co. Ltd. (dále jen „Artone“). Vzhledem k tomu, že neexistoval domácí prodej tohoto typu výrobku, Komise podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení početně zjistila běžnou hodnotu pro společnost Artone na základě jejích výrobních nákladů. Společnost Hansol Paper Co. Ltd. (dále jen „Hansol Paper“) vykazovala reprezentativní domácí prodej tohoto typu výrobku v běžném obchodním styku, a tudíž Tribunál konstatoval, že Komise měla jako běžnou hodnotu použít domácí prodejní cenu této strany podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
(4) |
Tribunál rovněž dospěl k závěru, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení při vážení prodeje rolí jumbo v Evropské unii nezávislým odběratelům ve srovnání s prodejem zpracovatelům ve spojení za účelem zpracování na malé role. Komise použila toto vážení s cílem řádně zohlednit celkové dumpingové chování skupiny Hansol, přičemž skupině Hansol bylo na její žádost přiznáno osvobození tří z jejích zpracovatelů ve spojení od povinnosti vyplnit dotazník. Tribunál konstatoval, že Komise tím, že nezohlednila určitý objem dalšího prodeje společnosti Schades Nordic, jednoho z těchto tří zpracovatelů ve spojení v Unii, podcenila váhu prodeje rolí jumbo skupiny Hansol nezávislým odběratelům, u něhož existovalo výrazně nižší dumpingové rozpětí než u prodeje zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje ve formě malých rolí nezávislým obchodníkům. Komise proto porušila čl. 2 odst. 11 základního nařízení, jelikož výpočty provedené Komisí neodrážely plný rozsah dumpingu, který praktikovala skupina Hansol. |
(5) |
Tribunál závěrem konstatoval, že chyba při vážení popsaná ve 4. bodě odůvodnění měla vliv i na výpočet rozpětí cenového podbízení a újmy, jelikož Komise pro tento výpočet použila stejné vážení. Dospěl proto k závěru, že Komise porušila čl. 3 odst. 2 a 3 základního nařízení. |
(6) |
Soudní dvůr tato zjištění potvrdil (5). |
1.2. Provedení rozsudků
(7) |
Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudků soudů Evropské unie. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (6). |
(8) |
Podle judikatury Tribunálu a Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (7). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že tento akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, zůstává řízení nadále otevřeno, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (8). Obnovení správního řízení s opětovným uložením antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (9). |
(9) |
V projednávané věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o skupinu Hansol, z důvodů uvedených v 3. až 5. bodě odůvodnění. |
(10) |
Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla Tribunálem zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (10). |
(11) |
V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-260/20 P se Komise rozhodla částečně opětovně zahájit antidumpingové šetření týkající se dovozu určitého typu lehkého termografického papíru, které vedlo k přijetí sporného nařízení, a pokračovat v šetření od bodu, kde k nesrovnalostem došlo. Dne 30. června 2022 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení (dále jen „oznámení o opětovném zahájení šetření“) (11). Opětovné zahájení šetření bylo ve svém rozsahu omezeno na provedení rozsudku Soudního dvora, pokud jde o skupinu Hansol. |
(12) |
Komise současně rozhodla o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a vyráběného skupinou Hansol (12) (dále jen „nařízení o celní evidenci“) a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz výrobků skupiny Hansol, počkaly na vyhlášení příslušného prováděcího nařízení Komise, kterým se opětovně ukládají cla. |
(13) |
Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. |
2. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN PO OPĚTOVNÉM ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(14) |
Komise obdržela připomínky od skupiny Hansol a Evropské asociace výrobců termografického papíru (dále jen „ETPA“) a jejích členů. |
(15) |
Skupina Hansol upozornila, že Komise se v nařízení o celní evidenci opírala o rozsudky Tribunálu ve věcech T-440/20 a T-441/20 („Jindal Saw“) (13), aby dospěla k závěru, že celní evidence je nástrojem, který umožňuje následné uplatnění opatření na dovoz ode dne zahájení celní evidence. Skupina Hansol uvedla, že tyto rozsudky dosud nejsou pravomocné a že se na aktuální situaci nevztahují, neboť ve věci T-383/17 Tribunál konstatoval, že nařízení je protiprávní, zatímco ve věcech T-440/20 a T-441/20 k tomuto závěru nedospěl. Rovněž tvrdila, že ve věci Jindal Saw byla dotčená společnost Jindal Saw jedním z několika vyvážejících výrobců a jednalo se o několik zemí, zatímco skupina Hansol je v této věci, jež se týká pouze Koreje, jediným vyvážejícím výrobcem. Na tomto základě skupina Hansol uvedla, že Komise se tudíž nemůže dovolávat rozsudků za účelem zpětného výběru konečného závazku k zaplacení antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku vyráběného skupinou Hansol. |
(16) |
Pokud jde o skutečnost, že proti rozsudku ve věci Jindal Saw lze ještě podat kasační opravný prostředek, asociace ETPA uvedla, že tyto rozsudky opakují dlouhodobě ustálenou judikaturu. Asociace ETPA rovněž zpochybnila rozdíly mezi rozsudky ve věci Jindal Saw a ve věci T-383/17, které skupina Hansol uvádí, neboť ve výroku rozsudků ve věcech T-300/16 a T-301/16 (věcech předcházejících rozsudkům T-440/20 a T-441/20, kterými byla zrušena původní nařízení ve věci Jindal Saw) stejně jako ve věci T-383/17 Tribunál zrušil napadené nařízení v celém rozsahu, pokud se týká žalobkyně. Podle asociace ETPA skutečnost, že rozsudek zrušil sporné nařízení pouze ve vztahu ke skupině Hansol, rovněž znamená, že v rozporu s tvrzením skupiny Hansol je uvedené nařízení stále součástí právního řádu Unie. |
(17) |
V tomto ohledu Komise upozornila, že skutečnost, že rozsudek ve věci T-440/20 nebyl v době zveřejnění nařízení o celní evidenci dosud pravomocný, neznamená, že v tomto případě nebyla celní evidence možná. Tribunál v této věci podpořil postup Komise spočívající ve vedení celní evidence při provádění rozsudků, čímž podpořil skutečnost, že Komise v takových situacích skutečně může vést celní evidenci dovozu. Tribunál uvedl, že článek 14 základního nařízení, který zmocňuje Komisi požadovat po vnitrostátních orgánech, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu, má obecnou platnost. Tribunál konkrétně konstatoval, že „čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení nepodléhá žádnému omezení, pokud jde o okolnosti, za nichž je Komise oprávněna požadovat od vnitrostátních celních orgánů, aby vedly celní evidenci zboží“. Dále Tribunál uvedl, že „pokud by Komise byla zbavena práva použít celní evidence v rámci řízení o opětovném uložení konečného antidumpingového cla, může to narušit účinnost nařízení, jež mohou vést k takovému opětovnému uložení cla“. Rozsudek mezitím nabyl právní moci. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
(18) |
Pokud jde o tvrzení skupiny Hansol, že sporné nařízení již není platné, neboť skupina Hansol, ve vztahu k níž bylo nařízení zrušeno, je jediným vyvážejícím výrobcem, kterého se nařízení týkalo, Komise, aniž by se zabývala právní relevantností tohoto tvrzení, uvedla, že toto tvrzení je věcně nesprávné. Skutečnost, že v období šetření nebyli zjištěni žádní další výrobci z Korejské republiky vyvážející do Unie, neznamená, že se prováděcí nařízení (EU) 2017/763 vztahuje pouze na skupinu Hansol. Ve sporném nařízení Komise uložila cla i dalším vyvážejícím výrobcům prostřednictvím zbytkového cla (14). Tribunál navíc zrušil napadené nařízení pouze „v rozsahu, v němž se týká společnosti Hansol Paper Co. Ltd.“. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
(19) |
Skupina Hansol dále vyslovila obavu, že Komise možná nebude správně vykládat způsob, jakým má provést opravu vážení. Skupina Hansol tvrdila, že podle rozsudku Tribunálu by se procentní podíl dalšího prodeje rolí jumbo společností Schades Ltd. na celkovém prodeji rolí jumbo společností Hansol Paper, Artone a obchodníka ve spojení Hansol Europe obchodníkovi ve spojení Schades Ltd. měl použít na množství prodeje rolí jumbo zpracovatelům ve spojení (Schades Nordic, Heipa a R+S) za účelem dalšího prodeje. Výsledné množství by se mělo přičíst k množství prodeje rolí jumbo (přímému i nepřímému) použitému pro výpočet dumpingového rozpětí a odečíst od množství prodeje rolí jumbo společnostem Schades Nordic, Heipa a R+S za účelem zpracování. Na tomto základě skupina Hansol provedla přepočet vážení mezi přímým a nepřímým prodejem rolí jumbo nezávislým odběratelům a prodejem zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje ve formě malých rolí nezávislým odběratelům. Asociace ETPA upozornila, že během šetření byla vedle společnosti Schades Ltd. jediným zpracovatelem ve spojení se skupinou Hansol, který rovněž uskutečňoval další prodej rolí jumbo, společnost Schades Nordic, a že již z tohoto důvodu by takový přístup nebyl v souladu s důkazy, které měla Komise k dispozici. Rovněž zdůraznila, že ačkoli Tribunál zjistil určité chyby v přístupu, který Komise zaujala v původním šetření, neuložil metodu pro revidovaný výpočet vah a objasnil, že je na Komisi, aby rozhodla, jaká opatření jsou vhodná k zajištění souladu s rozsudkem. |
(20) |
V souvislosti s touto otázkou Komise poznamenala, že metoda navržená skupinou Hansol se zásadně liší od metody, kterou Komise použila při výpočtu dumpingu pro sporné nařízení. Při tomto výpočtu, který stanovil dumpingová rozpětí skupiny Hansol, Komise vyčíslila celkový přímý a nepřímý prodej rolí jumbo odběratelům, kteří nejsou ve spojení, který uskutečnila skupina Hansol jako celek, jak v odpovědích na dotazník uvedly jednotlivé subjekty skupiny ve svých tabulkách prodeje. Na tomto základě Komise stanovila váhu tohoto prodeje ve srovnání s vahou prodeje rolí jumbo pro zpracování na malé role. Návrh skupiny Hansol použít vypočtený podíl dalšího prodeje rolí jumbo společností Schades Ltd. v porovnání s celkovým objemem nákupu společnosti Schades Ltd. na ostatní tři zpracovatele ve spojení je zásadně odlišnou a méně přesnou metodou vzhledem k objemům dalšího prodeje rolí jumbo tří zpracovatelů ve spojení, kteří neodpověděli na dotazník, jak uvedla skupina Hansol v průběhu řízení. |
(21) |
Komise dále upřesnila, že ačkoli Tribunál shledal, že Komise se dopustila chyby, když do výpočtu nezahrnula objemy dalšího prodeje rolí jumbo, které v řízení uvedla společnost Schades Nordic (15), tato chyba nezpochybnila metodiku Komise jako takovou. Komise proto striktně dodržela rozsudek Tribunálu, když metodiku pro stanovení příslušné váhy ponechala beze změny, s výjimkou toho, že nyní připočítala objemy rolí jumbo prodaných společnostmi Schades Nordic, Heipa a R+S, jak Tribunál požadoval. Tento výpočet byl dále vysvětlen v omezeném sdělení týkajícím se konkrétní společnosti. |
3. PŘEZKUM PROBLÉMŮ ZJIŠTĚNÝCH TRIBUNÁLEM A POTVRZENÝCH SOUDNÍM DVOREM
3.1. Dumpingové rozpětí
3.1.1. Běžná hodnota
(22) |
U dvou typů výrobků vyvážených společností Artone do Unie Komise při výpočtu dumpingu stanovila početně zjištěnou běžnou hodnotu, jelikož neexistoval reprezentativní domácí prodej této strany. V bodě 148 a bodech 152 až 158 rozsudku ve věci T-383/17 a v bodech 79 a 85 rozsudku ve věci C-260/20 P soudy Evropské unie konstatovaly, že jak ze znění, tak ze systematiky čl. 2 odst. 1 prvního pododstavce základního nařízení vyplývá, že pro určení běžné hodnoty je třeba upřednostnit cenu, která je nebo má být skutečně zaplacena v běžném obchodním styku. Pokud vývozce neprodává obdobný výrobek na domácím trhu, je třeba běžnou hodnotu stanovit přednostně na základě cen jiných prodejců nebo výrobců, a nikoli na základě výrobních nákladů dotyčné společnosti. |
(23) |
Jeden ze dvou typů výrobku uvedených v 22. bodě odůvodnění byl skutečně prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku společností Hansol Paper, která je ve spojení, a Tribunál proto konstatoval, že Komise při výpočtu běžné hodnoty pro společnost Artone porušila čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
(24) |
Komise proto revidovala výpočet běžné hodnoty pro tento typ výrobku tak, že v případě tohoto typu výrobku nahradila početně zjištěnou běžnou hodnotu prodeje společnosti Artone běžnou hodnotou prodeje společnosti Hansol Paper. |
(25) |
Ani u druhého typu výrobku vyváženého společností Artone, pro který byla běžná hodnota zjištěna početně, nevykazovala společnost Hansol Paper reprezentativní domácí prodej. Objem prodeje společnosti Hansol Paper na domácím trhu se skutečně pohyboval hluboko pod 5 % prahovou hodnotou stanovenou v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V důsledku toho a podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota tohoto typu výrobku zjištěna početně také pro společnost Hansol Paper. Vzhledem k neexistenci reprezentativních prodejních cen v běžném obchodním styku u jiných prodejců nebo výrobců ve vyvážející zemi bylo zachováno určení běžné hodnoty pro tento typ výrobku u společnosti Artone. |
3.1.2. Vážení
(26) |
V rámci šetření, které vedlo ke spornému nařízení, obdržela Komise odpovědi na dotazník od společností Hansol, Artone, Hansol Europe (obchodníka ve spojení v Unii) a Schades UK Ltd., obchodníka/zpracovatele ve spojení se sídlem v Unii. Tři zpracovatelé se sídlem v Unii a ve spojení se skupinou Hansol, tj. společnosti Schades Nordic, Heipa a R+S, požádali o výjimku z povinnosti vyplnit dotazník pro společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem (příloha I dotazníku). Tyto strany zpracovávaly dotčený výrobek pro další prodej v malých rolích nezávislým odběratelům. Komise přijala jejich žádost o osvobození, která byla založena na neexistenci nebo omezeném objemu prodeje dotčeného výrobku těmito stranami. |
(27) |
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení je Komise povinna při výpočtu dumpingového rozpětí zohlednit všechny vývozní obchody do Unie. S cílem zahrnout do výpočtu dumpingu významný objem prodeje skupiny Hansol zpracovatelům ve spojení, kteří byli osvobozeni od vyplnění dotazníku, Komise rozšířila výsledky výpočtu dumpingu za použití váženého dumpingového rozpětí vypočteného na základě ověřených odpovědí na dotazník, které poskytly společnosti Hansol Paper, Artone, Hansol Europe a Schades UK Ltd. Za tím účelem Komise přiřadila dumpingovému rozpětí stanovenému pro přímý prodej a prodej dotčeného výrobku prostřednictvím společností ve spojení váhu 15 % až 25 % a dumpingovému rozpětí stanovenému pro prodej zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje v malých rolích subjektům, které nejsou ve spojení, váhu mezi 75 % a 85 % (16). |
(28) |
Tribunál a Soudní dvůr dospěly k závěru, že Komise porušila čl. 2 odst. 11 a čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Konstatovaly, že použité vážení bylo zatíženo zjevnou chybou, neboť nebyl zohledněn určitý objem dotčeného výrobku dále prodaného společností Schades Nordic. Objem přímého a nepřímého prodeje dotčeného výrobku byl tedy při výpočtu váhového koeficientu podhodnocen, a proto se do výpočtů nepromítl celý rozsah dumpingu (17). |
(29) |
S ohledem na zjištění soudů Evropské unie shrnutá v 28. bodě odůvodnění Komise přezkoumala výpočet vah. Při tomto přezkumu k objemu přímého a nepřímého prodeje dotčeného výrobku použitého pro tento výpočet připočetla objem dalšího prodeje rolí jumbo skupiny Hansol prostřednictvím společnosti Schades Nordic, který skupina Hansol uvedla v průběhu šetření. Váha přímého a nepřímého prodeje dotčeného výrobku skupiny Hansol v porovnání s celkovým prodejem do Unie se následně zvýšila o 0,7 procentního bodu, přičemž váha prodeje skupiny zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje v malých rolích stranám, které nejsou ve spojení, se o stejný procentní podíl snížila. |
3.1.3. Dumpingové rozpětí
(30) |
Komise přepočítala dumpingové rozpětí pro skupinu Hansol tak, že nahradila početně zjištěnou běžnou hodnotu jednoho typu výrobku prodávaného společností Artone běžnou hodnotou založenou na domácí prodejní ceně tohoto typu výrobku dosažené společností Hansol Paper, jak je vysvětleno v 24. bodě odůvodnění, a revidovala váhu stanovených dumpingových rozpětí pro oba druhy prodeje, jak je vysvětleno v 29. bodě odůvodnění. |
(31) |
Na tomto základě bylo revidované konečné vážené průměrné dumpingové rozpětí skupiny Hansol vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením sníženo z 10,3 % na 10,2 %. |
3.2. Analýza rozpětí cenového podbízení a dopadu
(32) |
Ve sporném nařízení byla stejná váha, jaká byla použita na dumpingová rozpětí pro přímý a nepřímý prodej dotčeného výrobku na jedné straně a pro prodej zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje ve formě malých rolí subjektům, které nejsou ve spojení, na straně druhé, použita také k výpočtu rozpětí cenového podbízení skupiny Hansol. |
(33) |
Soudy Evropské unie zjistily, že chyba ovlivňující výpočet vážení prodeje ovlivnila také výpočet cenového podbízení a posouzení dopadu dumpingového dovozu na obdobné výrobky výrobního odvětví Unie (18). |
(34) |
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, Komise provedla rozsudek Soudního dvora tak, že použila revidované váhové sazby, jak je vysvětleno v 29. bodě odůvodnění, také na rozpětí cenového podbízení pro přímý a nepřímý prodej dotčeného výrobku na jedné straně a pro prodej zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje ve formě malých rolí subjektům, které nejsou ve spojení, na straně druhé. |
(35) |
Výsledkem srovnání vyjádřeným jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 9,3 %. |
(36) |
Rozpětí cenového podbízení zjištěné během šetření, které vedlo ke spornému nařízení, činilo 9,4 %. Vzhledem k nepodstatnému rozdílu mezi tímto rozpětím a revidovaným rozpětím cenového podbízení dospěla Komise k závěru, že tato změna neodůvodňuje potřebu přehodnotit analýzu újmy nebo příčinné souvislosti. Proto potvrdila zjištění v tomto ohledu shrnutá v oddílech 4 a 5 nařízení o uložení prozatímních opatření (19) a ve 102. bodě odůvodnění dotčeného nařízení. |
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(37) |
Dne 14. listopadu 2022 Komise informovala všechny zúčastněné strany o výše uvedených zjištěních, na jejichž základě hodlala podle skutečností shromážděných a předložených ve vztahu k původnímu šetření navrhnout opětovné uložení antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a vyráběného skupinou Hansol a upravit zbytkové clo. Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky od skupiny Hansol, asociace ETPA a vlády Korejské republiky (dále jen „korejská vláda“). |
(38) |
Korejská vláda vyjádřila své obavy ohledně způsobu, jakým Komise provedla rozsudky soudů Evropské unie, neboť měla za to, že revidované výpočty dumpingu plně nenapravují chyby, které tyto rozsudky zjistily. Korejská vláda však dále neupřesnila, v jakém smyslu se měla Komise dopustit chyby. |
(39) |
Asociace ETPA důrazně podpořila zamýšlený postup Komise. |
(40) |
Skupina Hansol ve svých připomínkách k poskytnutí informací uvedla, že Komise neopravila chybu týkající se výpočtu běžné hodnoty. Skupina Hansol rovněž tvrdila, že Komise neopravila chybu týkající se vážení, kterou zjistil Tribunál a potvrdil Soudní dvůr. |
4.1. Běžná hodnota
(41) |
Skupina Hansol uvedla, že souhlasí s tím, že Komise provedla rozsudky soudů Evropské unie tak, že pro srovnání s vývozní cenou společnosti Artone použila domácí prodejní cenu společnosti Hansol Paper pro typ výrobku, který tato strana prodávala na domácím trhu v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku (viz 23. až 24. bod odůvodnění). Skupina Hansol však nesouhlasila s tím, že Komise, jak je vysvětleno v 25. bodě odůvodnění, tak neučinila v případě jiného typu výrobku, který společnost Artone neprodávala na domácím trhu. |
(42) |
Skupina Hansol tvrdila, že Komise měla přesto použít prodejní ceny společnosti Hansol Paper pro tento typ výrobku, dále uváděný také jako „typ výrobku X“ (skutečné číslo typu výrobku je důvěrné). Argumentovala tím, že Tribunál rozhodl, že Komise by měla „přednostně“ použít prodejní ceny jiných stran, pokud jsou k dispozici. V tomto ohledu tvrdila, že všechny domácí prodeje typu výrobku X skupiny Hansol byly ziskové, a proto se početně zjištěná běžná hodnota společnosti Hansol Paper u tohoto typu výrobku rovná běžné hodnotě založené na prodejních cenách. Jelikož se početně zjištěná běžná hodnota rovnala prodejní ceně, skupina Hansol tvrdila, že Komise byla povinna použít prodejní cenu společnosti Hansol Paper. |
(43) |
Komise s tím nesouhlasila. Nejprve objasnila, že Tribunál potvrdil, že podle čl. 2 odst. 3 prvního pododstavce základního nařízení, pokud obdobné výrobky v běžném obchodním styku nejsou prodávány vůbec nebo jen v neuspokojivém množství, odchýlí se Komise od zásady použití prodejních cen ke zjištění běžné hodnoty a určí běžnou hodnotu na základě cen jiných prodejců nebo výrobců, nebo pokud tyto ceny nejsou k dispozici, vypočítá běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů. V bodě 150 rozsudku ve věci T-383/17 Tribunál upřesnil, že prodej v neuspokojivém množství zahrnuje situaci, kdy prodej obdobného výrobku ve vyvážející zemi představuje méně než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Tribunál proto potvrdil, že za těchto okolností Komise nepoužije domácí prodejní ceny (20). V tomto případě představoval objem domácího prodeje typu výrobku X společnosti Hansol Paper méně než 1 % prodeje tohoto typu výrobku do Unie, což je výrazně pod 5 % prahovou hodnotou uvedenou v čl. 2 odst. 2 základního nařízení, a proto byla běžná hodnota tohoto typu výrobku Komisí zjištěna početně. Rovněž připomněl, že skupina Hansol během šetření nikdy netvrdila, že Komise neměla u tohoto typu výrobku v případě společnosti Hansol Paper zjišťovat běžnou hodnotu početně. Vzhledem k tomu, že neexistoval žádný jiný spolupracující výrobce a Komise početně zjistila běžnou hodnotu typu výrobku X pro společnost Hansol Paper, jak je vysvětleno výše, a nebyla tedy k dispozici žádná alternativní prodejní cena tohoto typu výrobku na domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu typu výrobku X pro společnost Artone. |
(44) |
Zadruhé, pouhá skutečnost, že početně zjištěná běžná hodnota daného typu výrobku je totožná s jeho prodejní cenou, z této hodnoty nečiní běžnou hodnotu založenou na prodejních cenách. Běžná hodnota stanovená podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení je početně zjištěná běžná hodnota. Pro účely výpočtu dumpingu proto nelze tuto početně zjištěnou běžnou hodnotu použít ke srovnání s vývozními cenami ostatních stran, neboť to neumožňuje žádné ustanovení základního nařízení. Tvrzení skupiny Hansol, že rozsudky soudů Evropské unie zavazují Komisi použít domácí prodejní cenu společnosti Hansol Paper při výpočtu dumpingu společnosti Artone pro daný konkrétní typ výrobku, bylo proto zamítnuto. |
4.2. Vážení
(45) |
Skupina Hansol dále uvedla, že Komise nepochopila správně metodu, kterou měla přijmout k opravě chyby vážení. Dovolávala se bodu 86 rozsudku ve věci T-383/17 a bodu 64 rozsudku ve věci C-260/20 P a tvrdila, že Komise měla podíl prodeje společnosti Schades UK Ltd. bez zpracování zohlednit v prodeji skupiny Hansol ostatním obchodníkům ve spojení, a nikoli pouze přičíst objem prodeje společnosti Schades Nordic bez zpracování k přímému a nepřímému prodeji skupiny Hansol nezávislým odběratelům. Skupina Hansol rovněž uvedla, že pokud by Tribunál měl za to, že Komise opraví chybu vážení, jak je vysvětleno v 29. bodě odůvodnění, nedospěl by vzhledem k omezenému dopadu k závěru, že chyba vážení mohla ovlivnit výpočet cenového podbízení a posouzení dopadu dumpingového dovozu na obdobné výrobky výrobního odvětví Unie. |
(46) |
Na úvod je třeba připomenout, že tvrzení skupiny Hansol naznačuje, že Komise použila výběr vzorku, tj. že použila čl. 17 odst. 1 základního nařízení, když se rozhodla použít údaje společnosti Schades UK Ltd. k výpočtu dumpingového rozpětí pro prodej dotčeného výrobku zpracovatelům ve spojení. Komise uvedla, že v bodech 63 až 69 rozsudku ve věci T-383/17 Tribunál toto tvrzení zamítl. Komise se skutečně rozhodla vypočítat dumpingové rozpětí z prodeje skupiny Hansol dalším třem zpracovatelům ve spojení na základě údajů o vývozních cenách, které uvedla společnost Schades UK Ltd, protože ji považovala za společnost, jež může poskytnout nejpřesnější údaje o většině prodeje skupiny Hansol zpracovatelům ve spojení v Unii za účelem následného dalšího prodeje ve formě malých rolí odběratelům, kteří nejsou ve spojení (21). Pro účely výpočtu dumpingu skupiny Hansol měla Komise za to, že společnost Schades UK byla jediným zpracovatelem ve spojení se skupinou Hansol, který dotčený výrobek dále prodával nezávislým odběratelům. Tento závěr považovaly soudy Evropské unie za nesprávný s ohledem na dostupné důkazy ve spisu týkající se společnosti Schades Nordic. |
(47) |
Komise skutečně uvedla, že skupina Hansol v původním šetření oznámila Komisi, že společnost Schades Nordic dále prodala [170–190] tun bez zpracování nezávislým odběratelům. Rovněž uvedla, že další dva zpracovatelé ve spojení, kteří byli osvobozeni od poskytnutí odpovědí na dotazník, tedy společnosti Heipa a R+S, neměli žádný další prodej bez zpracování (22). Skupina Hansol nepředložila žádné důkazy o prodeji rolí jumbo společnostem Heipa nebo R+S. Tvrzení skupiny Hansol bylo proto v přímém rozporu s informacemi, které poskytla během šetření. |
(48) |
V rozsudku ve věci C-260/20 P Soudní dvůr jasně uvedl, že Komise nemůže vyloučit informace poskytnuté zúčastněnými stranami pouze na základě toho, že byly poskytnuty mimo rámec odpovědí na antidumpingový dotazník (23). Komise se po obnovení šetření tímto zjištěním řídila, neboť vzala na vědomí informace poskytnuté skupinou Hansol v rámci šetření o dalším prodeji rolí jumbo společnostmi Schades Nordic, Heipa a R+S. Vzhledem k tomu, že skupina Hansol uvedla, že společnosti Heipa a R+S nevykázaly žádný další prodej dotčeného výrobku, nebylo třeba provádět žádné opravy, pokud jde o objemy stanovené pro tyto strany. |
(49) |
Kromě toho skupina Hansol založila své tvrzení, že Komise měla použít poměrnou část prodeje společnosti Schades UK Ltd. bez zpracování na další tři obchodníky ve spojení se společností Hansol, zejména na textu bodu 86 rozsudku ve věci T-383/17, který zní: „(…) je třeba upozornit, že Komise se rozhodla použít údaje společnosti Schades (UK Ltd) pro výpočet dumpingového rozpětí u prodejů uskutečněných žalobkyní ostatním třem zpracovatelům ve spojení.(…)“. V tomto ohledu rovněž odkázala na toto vyjádření Soudního dvora v bodě 64 rozsudku ve věci C-260/20 P: „Jak […] vyplývá z bodů 85 a 86 napadeného rozsudku, Komise se rozhodla použít údaje společnosti Schades pro výpočet dumpingového rozpětí z prodejů společnosti Hansol třem ostatním zpracovatelům ve spojení. (…) Jelikož Komise věděla, že společnost Schades dále prodávala určitá množství dotčeného výrobku nezávislým zákazníkům bez zpracování, měl Tribunál za to, že tuto situaci měla promítnout do výše prodejů dotčených výrobků ostatním zpracovatelům ve spojení. (…)“. |
(50) |
Komise měla za to, že skupina Hansol vyjádření soudů Evropské unie pochopila nesprávně. Údaje společnosti Schades UK Ltd. byly skutečně použity k výpočtu dumpingového rozpětí u prodejů skupiny Hansol třem ostatním zpracovatelům ve spojení, neboť dumpingové rozpětí stanovené pro prodeje rolí jumbo společnosti Schades UK Ltd. ke zpracování na malé role bylo použito na příslušné objemy ke zpracování korejského původu prodané uvedeným třem ostatním zpracovatelům ve spojení. V bodě 64 však Soudní dvůr uvedl, že vypovídací povaha údajů společnosti Schades UK Ltd. „vůbec nevylučuje, aby byl výpočet založený na těchto údajích chybný vzhledem k nezohlednění všech relevantních údajů v tomto ohledu“. Jinými slovy, Soudní dvůr dospěl k závěru, že použití společnosti Schades UK Ltd. jako reprezentativní společnosti pro prodej skupiny Hansol ostatním zpracovatelům ve spojení neznamená, že by Komise mohla pominout důkazy ve spisu, pokud jde o prodej rolí jumbo nezávislým odběratelům, které uvedla společnost Schades Nordic. Nepožadoval, aby Komise zohlednila nebo rozšířila stejný podíl prodeje společnosti Schades Ltd. bez zpracování na prodej skupiny Hansol ostatním obchodníkům ve spojení. To by bylo v rozporu se skutečnými důkazy ve spisu, které skupina Hansol nezpochybnila. Při obnovení šetření Komise na rozdíl od předchozího šetření plně zohlednila množství rolí jumbo prodaných zpracovatelům v Unii ve spojení se skupinou Hansol, kteří role jumbo dále prodávali bez zpracování. |
(51) |
Právě u [170–190] tun dalšího prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům společností Schades Nordic zjistily Tribunál a Soudní dvůr chybu, neboť Komise nezohlednila tento další prodej, který skupina Hansol oznámila v řízení jiným způsobem než prostřednictvím odpovědi na dotazník. Jak je vysvětleno v 29. bodě odůvodnění, tato chyba byla opravena tak, že k objemu přímého a nepřímého prodeje dotčeného výrobku byl připočten objem dalšího prodeje rolí jumbo skupiny Hansol prostřednictvím společnosti Schades Nordic, který skupina Hansol uvedla v průběhu šetření. Žádné další úpravy nebylo třeba provádět, protože skupina Hansol oznámila, že zpracovatelé Heipa a R+S neuskutečnili žádný další prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům. |
(52) |
V neposlední řadě Komise odmítla tvrzení, že by skutečnost, že oprava provedená Komisí má malý dopad pouze na rozpětí cenového podbízení a nemá žádný dopad na analýzu újmy a příčinné souvislosti, dokazovala, že Komise rozsudky soudů Evropské unie pochopila nesprávně. V rozsudku Tribunálu se uvádí, že „nelze vyloučit“, že chyba Komise mohla mít dopad, a nikoli že měla dopad na analýzu újmy a příčinné souvislosti (24). Obdobně Soudní dvůr v bodě 62 uvedl: „Skutečnost, že s ohledem na uvedené údaje bylo přinejmenším možné, že Komise přičetla příliš velkou poměrnou váhu prodejům zpracovatelům ve spojení za účelem zpracování na malé role, čímž zvýšila skutečný dumping uskutečňovaný společností Hansol, postačovala ke zpochybnění spolehlivosti a objektivity posouzení dumpingu společnosti Hansol Komisí“. Skutečnost, že oprava vážení měla malý dopad na revidované cenové podbízení, proto nedokazuje nic jiného, než že chyba zjištěná Tribunálem byla nepodstatná. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
5. ÚROVEŇ OPATŘENÍ
(53) |
Chyba při vážení prodeje, kterou zjistil Tribunál a potvrdil Soudní dvůr, ovlivnila také výpočet rozpětí újmy. Komise provedla rozsudky soudů Evropské unie tak, že použila revidované váhové sazby, jak je vysvětleno v 29. bodě odůvodnění, také na rozpětí cenového podbízení pro přímý a nepřímý prodej dotčeného výrobku na jedné straně a pro prodej zpracovatelům ve spojení za účelem dalšího prodeje ve formě malých rolí subjektům, které nejsou ve spojení, na straně druhé. |
(54) |
Výsledkem srovnání bylo rozpětí újmy u společnosti Hansol ve výši 36,9 %, zatímco rozpětí újmy zjištěné během šetření, které vedlo ke spornému nařízení, činilo 37 % (25). Vzhledem k tomu, že opětovně stanovené dumpingové rozpětí je nižší než rozpětí újmy, by v souladu s platnými pravidly měla být sazba antidumpingového cla stanovena na úrovni dumpingové sazby. Opětovně uložená sazba antidumpingového cla pro skupinu Hansol tudíž činí 10,2 %. |
(55) |
Komise připomněla, že antidumpingové clo bylo uloženo jako pevná částka v eurech na tunu čisté hmotnosti. Revidovaná sazba konečného cla ve výši 10,2 % představuje pevnou celní sazbu 103,16 EUR na tunu čisté hmotnosti. |
(56) |
Komise rovněž připomněla, že v tomto případě byla úroveň spolupráce vysoká, protože dovoz skupiny Hansol představoval celkový vývoz do Unie v období šetření. Proto bylo zbytkové antidumpingové clo stanoveno na úrovni spolupracující společnosti. V důsledku toho byla sazba konečného zbytkového cla, která se vztahuje na všechny ostatní společnosti, upravena na pevnou celní sazbu ve výši 103,16 EUR na tunu čisté hmotnosti. |
(57) |
Revidovaná výše antidumpingového cla se uplatní bez časového přerušení od vstupu sporného nařízení v platnost (konkrétně od 4. května 2017). Celním orgánům se ukládá, aby vybíraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se výrobků skupiny Hansol a vrátily jakoukoli převyšující částku, která byla dosud vybrána, v souladu s příslušnými celními předpisy. |
(58) |
S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (26), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
6. ZÁVĚR
(59) |
Na základě výše uvedených skutečností považovala Komise za vhodné znovu uložit konečné antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru o hmotnosti 65 g/m2 nebo nižší; v rolích o šířce 20 cm nebo více, o hmotnosti role (včetně papíru) 50 kg nebo více a průměru role (včetně papíru) 40 cm nebo více (dále jen „role jumbo“); také s podkladovým nátěrem na jedné nebo na obou stranách; potažený termosenzitivní látkou na jedné nebo na obou stranách; také s povrchovým nátěrem, v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), pocházející z Korejské republiky, ve formě pevné celní sazby ve výši 103,16 EUR na tunu. |
(60) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru o hmotnosti 65 g/m2 nebo nižší; v rolích o šířce 20 cm nebo více, o hmotnosti role (včetně papíru) 50 kg nebo více a průměru role (včetně papíru) 40 cm nebo více (dále jen „role jumbo“); také s podkladovým nátěrem na jedné nebo na obou stranách; potažený termosenzitivní látkou na jedné nebo na obou stranách; také s povrchovým nátěrem, v současnosti kódů KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), pocházející z Korejské republiky, a to ode dne 4. května 2017.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 je pevná částka ve výši 103,16 EUR na tunu čisté hmotnosti.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Jakékoli konečné antidumpingové clo týkající se výrobků skupiny Hansol zaplacené podle prováděcího nařízení (EU) 2017/763, které přesahuje konečné antidumpingové clo stanovené v článku 1, se vrátí nebo promine.
2. Žádost o vrácení nebo prominutí se podá u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Veškeré částky, jež byly vráceny v návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-260/20 P Hansol Paper, musí orgány, které částky vrátily, vybrat až do výše částky stanovené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Konečné antidumpingové clo uložené v článku 1 se vybere i u dovozu evidovaného podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2022/1041 o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky po opětovném zahájení šetření za účelem provedení rozsudku Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, potvrzeného Soudním dvorem ve věci C-260/20 P, pokud jde o prováděcí nařízení (EU) 2017/763.
Článek 4
Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2022/1041, které se zrušuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.
(2) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 ze dne 2. května 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 114, 3.5.2017, s. 3).
(3) EU:T:2020:139.
(4) EU:C:2022:370.
(5) Soudní dvůr konstatoval, že se Tribunál dopustil nesprávného právního posouzení, když rozhodl, že se Komise nesprávně rozhodla odečíst prodejní, režijní a správní náklady a ziskové rozpětí u dalších prodejů dotčeného výrobku společností Schades nezávislým zákazníkům za účelem stanovení vývozních cen uvedeného výrobku v rámci zjišťování újmy.
(6) Spojené věci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, Sb. rozh. [1988], s. 2181, body 27 a 28; věc Jindal Saw v. Evropská komise [2022], EU: T-440/20, EU:T:2022:318, body 77–81.
(7) Věc C-415/96 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada [2000], Sb. rozh. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise [2008], Sb. rozh. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Region Nord-Pas de Calais v. Komise [2011], EU:T:2011:209, bod 83.
(8) Věc C-415/96 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada [2000], Sb. rozh. I-8147, body 80 až 85.
(9) Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg [2018], EU:C:2018:187, bod 79; věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs [2019] EU: C:2019:508, bod 58; a věc T-440/20, Jindal Saw v. Evropská komise [2022], EU:T:2022:318, bod 59.
(10) Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd [2019], EU:T:2019:644, body 333–342.
(11) Oznámení o opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/763 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla v návaznosti na rozsudek Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, jak potvrdil Soudní dvůr ve věci C-260/20 P (Úř. věst. C 248, 30.6.2022, s. 152).
(12) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1041 ze dne 29. června 2022 o zavedení celní evidence dovozu určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky po opětovném zahájení šetření za účelem provedení rozsudku Tribunálu ze dne 2. dubna 2020 ve věci T-383/17, potvrzeného Soudním dvorem ve věci C-260/20 P, pokud jde o prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/763 (Úř. věst. L 173, 30.6.2022, s. 64).
(13) Věc T-440/20, Jindal Saw v. Evropská komise, [2022] EU:T:2022:318, body 154–159.
(14) Prováděcí nařízení (EU) 2017/763, 129. a 133. bod odůvodnění.
(15) Body 86 a 87 rozsudku Tribunálu ve věci T-383/17, body 62 až 64 rozsudku Soudního dvora ve věci C-260/20 P.
(16) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2005 ze dne 16. listopadu 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitého typu lehkého termografického papíru pocházejícího z Korejské republiky (Úř. věst. L 310, 17.11.2016, s. 1), 45. a 46. bod odůvodnění.
(17) Věc T-383/17, body 83 až 87 a 92; a věc C-260/20 P, bod 63.
(18) Věc T-383/17, body 211 a 212; a věc C-260/20 P, bod 112.
(19) Prováděcí nařízení (EU) 2016/2005.
(20) Věc T-383/17, body 150 a 152.
(21) Prováděcí nařízení (EU) 2017/763, 32. bod odůvodnění.
(22) E-mail skupiny Hansol ze dne 19. února 2016, číslo Sherlock t16.002026.
(23) Věc C-260/20 P, body 50–53.
(24) Věc T-383/17, bod 212.
(25) Prováděcí nařízení (EU) 2017/763, 126. bod odůvodnění.
(26) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/65 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/594
ze dne 16. března 2023,
kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat a zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2021/605
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 71 odst. 3 a čl. 259 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z nich v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
(2) |
Nařízení (EU) 2016/429 zavádí legislativní rámec pro prevenci a tlumení nákaz zvířat, které se mohou přenášet na zvířata nebo na člověka. Africký mor prasat spadá pod definici nákazy uvedené na seznamu ve zmíněném nařízení a vztahují se na něj pravidla pro prevenci a tlumení nákaz v něm stanovená. Kromě toho příloha prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1882 (2) uvádí africký mor prasat na seznamu jako nákazu kategorie A, D a E postihující čeleď prasatovitých (Suidae), přičemž nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 (3) doplňuje pravidla pro tlumení nákaz kategorie A, B a C, která jsou stanovena v nařízení (EU) 2016/429, včetně opatření k tlumení afrického moru prasat. |
(3) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 (4) stanoví veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu s cílem předcházet rizikům pro zdraví zvířat, která v souvislosti s uvedenými vedlejšími produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Pro vedlejší produkty živočišného původu, které spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1069/2009, stanoví některá veterinární pravidla rovněž nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (5), a to včetně pravidel týkajících se požadavků na osvědčování pro přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu v Unii. Uvedená nařízení nezahrnují všechny dílčí podrobnosti a aspekty v souvislosti s rizikem šíření afrického moru prasat prostřednictvím vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III a vedlejších produktů živočišného původu získaných z volně žijících prasat z uzavřených pásem I, II a III. Je proto vhodné stanovit v tomto nařízení zvláštní opatření k tlumení této nákazy týkající se uvedených vedlejších produktů živočišného původu a přemísťování zásilek takových vedlejších produktů živočišného původu z uzavřených pásem I, II a III. |
(4) |
Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (6) bylo přijato v rámci nařízení (EU) 2016/429 a stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat, která mají členské státy uvedené na seznamu v příloze I zmíněného nařízení po omezenou dobu uplatňovat v uzavřených pásmech I, II a III uvedených na seznamu ve zmíněné příloze. Pravidla stanovená v uvedeném prováděcím nařízení byla co nejvíce sladěna s mezinárodními normami, jako jsou normy stanovené v kapitole 15.1 „Nákaza způsobená virem afrického moru prasat“ Kodexu zdraví suchozemských živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat (7) (kodex WOAH). |
(5) |
Toto nařízení by mělo rovněž stanovit regionalizovaný přístup, který by se měl uplatňovat vedle opatření k tlumení nákazy stanovených v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, a součástí tohoto přístupu by měl být seznam uzavřených pásem členských států, v nichž se objevila ohniska nákazy afrického moru prasat nebo které jsou vzhledem k blízkosti těmto ohniskům rizikové (dále jen „dotčené členské státy“). Uvedená uzavřená pásma by měla být rozlišena podle epizootologické situace afrického moru prasat a stupně rizika a měla by být klasifikována jako uzavřená pásma I, II a III, přičemž jako uzavřené pásmo III by měly být klasifikovány oblasti, kde je stupeň rizika šíření uvedené nákazy nejvyšší a kde má nákazová situace u chovaných prasat největší dynamiku. Tato uzavřená pásma by kromě toho měla být uvedena na seznamu v příloze I tohoto nařízení, přičemž by měly být zohledněny informace poskytnuté příslušnými orgány dotčených členských států ohledně nákazové situace, vědecky podložené zásady a kritéria pro zeměpisné vymezení regionalizace v důsledku afrického moru prasat a pokyny Unie týkající se afrického moru prasat dohodnuté s členskými státy v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a veřejně dostupné na internetových stránkách Komise (8), jakož i stupeň rizika šíření afrického moru prasat a celková epizootologická situace afrického moru prasat v dotčeném členském státě a v příslušném případě rovněž v sousedních členských státech nebo třetích zemích. Kromě toho veškeré následné změny hranic uzavřených pásem I, II a III uvedených v příloze I tohoto nařízení by měly mít podobné opodstatnění, jaké mělo zařazení těchto pásem na seznam, a měly by zohledňovat mezinárodní normy, jako je kodex WOAH, a uvádět zjištění, že nákaza se v daném pásmu nebo v dané zemi neobjevila po dobu nejméně dvanácti měsíců. V určitých situacích by uvedené období mělo být s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému příslušným orgánem dotčeného členského státu a k vědecky podloženým zásadám a kritériím pro zeměpisné vymezení regionalizace v důsledku afrického moru prasat a k pokynům dostupným na úrovni Unie zkráceno na tři měsíce. |
(6) |
Od data přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se epizootologická situace v Unii vyvíjela a v členských státech byly o epizootologii afrického moru prasat získány nové zkušenosti a poznatky. S ohledem na tento vývoj a s cílem zabránit šíření této nákazy v Unii je proto vhodné stávající zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v uvedeném prováděcím nařízení přezkoumat a upravit. Zvláštní opatření k tlumení nákazy stanovená v tomto nařízení by proto měla zohlednit zkušenosti získané při uplatňování prováděcího nařízení (EU) 2021/605. |
(7) |
Prováděcí nařízení (EU) 2021/605 stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat, která se obecně vztahují na přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III a produktů z nich mimo uvedená uzavřená pásma. Přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III a produktů z nich v rámci uzavřených pásem však rovněž představuje riziko v souvislosti s šířením této nákazy a přispívá k dlouhodobému přetrvávání nákazy v těchto uzavřených pásmech. S ohledem na epizootologickou situaci afrického moru prasat v dotčených členských státech je proto vhodné stanovit zvláštní zákazy a opatření ke zmírnění rizik pro přemísťování zásilek chovaných prasat v rámci uvedených uzavřených pásem a odpovídajícím způsobem rozšířit oblast působnosti stávajících zvláštních opatření k tlumení nákazy stanovených v pravidlech Unie. |
(8) |
V minulosti byla v zájmu zajištění účinné a rychlé reakce na nově vznikající rizika, jako je potvrzení ohniska afrického moru prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy, přijata jednotlivá prováděcí rozhodnutí Komise, aby se v příslušném případě na úrovni Unie rychle určilo v případě ohnisek afrického moru prasat u chovaných prasat uzavřené pásmo, které zahrnovalo ochranné pásmo a pásmo dozoru, nebo v případě ohniska této nákazy u volně žijících prasat pásmo infekce, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. V zájmu zajištění jasnosti a transparentnosti pravidel Unie je vhodné, aby po potvrzení ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy byly dotčené oblasti na úrovni Unie označeny jako ochranná pásma a pásma dozoru nebo v případě volně žijících prasat jako pásmo infekce a uvedeny na seznamu v příloze II tohoto nařízení s uvedením doby trvání této regionalizace. V zájmu zajištění územní kontinuity uzavřených pásem pro chovaná nebo volně žijící prasata by mělo být ve zvláštních situacích a s ohledem na posouzení rizik v příslušném případě rovněž možné uvést po potvrzení ohniska afrického moru prasat oblasti dříve prosté nákazy jako uzavřená pásma II nebo III v příloze I tohoto nařízení namísto uvedení těchto pásem v příloze II tohoto nařízení. |
(9) |
S ohledem na vývoj epizootologické situace afrického moru prasat u volně žijících prasat v Unii by se zvláštní opatření k tlumení nákazy, včetně příslušných odchylek, použitelná pro uzavřená pásma II stanovená v tomto nařízení, měla použít také v pásmech infekce uvedených na seznamu v příloze II tohoto nařízení, a to vedle opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. Vzhledem k bezprostřednímu riziku dalšího šíření této nákazy zjištěné u volně žijících prasat by však nemělo být povolováno přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z nich z pásem infekce uvedených na seznamu v příloze II tohoto nařízení do jiných členských států a do třetích zemí. |
(10) |
V čl. 16 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se stanoví za určitých podmínek odchylka od požadavku na odolné ohrazení pro některá zařízení pro chovaná prasata po dobu tří měsíců od potvrzení prvního ohniska afrického moru prasat v uvedeném členském státě. S ohledem na specifickou situaci v členských státech, kdy tato odolná ohrazení nemohou být z technických a administrativních důvodů postavena v krátké době, je vhodné v tomto nařízení stanovit prodloužené období šesti měsíců, aby se zajistilo řádné provádění zvláštních pravidel k tlumení afrického moru prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy. |
(11) |
Články 166 a 167 nařízení (EU) 2016/429 vyžadují, aby zásilky produktů živočišného původu ze suchozemských zvířat produkovaných nebo zpracovaných v zařízeních, potravinářských podnicích nebo pásmech, na která se vztahují mimořádná opatření nebo omezení přemísťování, byly doprovázeny příslušnými veterinárními osvědčeními. Článek 19 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 stanoví povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat z uzavřených pásem I, II a III a uvádí seznam zásilek, u nichž může být veterinární osvědčení pro přemísťování určitých zásilek z uvedených uzavřených pásem nahrazeno označením zdravotní nezávadnosti nebo identifikačním označením. Aby bylo zajištěno provádění zvláštních pravidel pro tlumení afrického moru prasat, je nezbytné stanovit v tomto nařízení upravená ustanovení týkající se seznamu zařízení, u nichž může příslušný orgán dotčeného členského státu nahradit veterinární osvědčení pro přemísťování určitých zásilek označením zdravotní nezávadnosti nebo identifikačním označením. |
(12) |
V článku 10 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se stanoví zvláštní zákazy v souvislosti s přemísťováním zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma. Kromě toho článek 31 uvedeného prováděcího nařízení stanoví zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II z uvedeného uzavřeného pásma na území téhož členského státu. S ohledem na vysokou úroveň opatření biologické bezpečnosti zavedených ve schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty by toto nařízení mělo stanovit zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III z uvedeného uzavřeného pásma na území téhož členského státu. Kromě jiných podmínek by mělo být takové přemísťování povoleno příslušným orgánem dotčeného členského státu, pouze pokud byli dárcovští samci a dárcovské samice chováni ve schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty od narození nebo po dobu nejméně tří měsíců před odběrem zárodečných produktů, jak je stanoveno v kodexu WOAH. Na základě kodexu WOAH je rovněž vhodné stanovit povinnost alespoň jednou ročně testovat na africký mor prasat všechna chovaná prasata ve schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty, která mají povolení pro přemísťování zásilek zárodečných produktů z uzavřeného pásma III. |
(13) |
Článek 14 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 stanoví obecné podmínky pro odchylky od zvláštních zákazů v souvislosti s přemísťováním zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III mimo uvedená pásma. V čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení se odkazuje na obecnou podmínku stanovenou v čl. 28 odst. 2 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, která vyžaduje, aby se všechna povolená přemístění v ochranném pásmu prováděla výhradně po určených trasách. S ohledem na další opatření ke zmírnění rizik, která jsou zavedena pro přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III podle tohoto nařízení, a s cílem předcházet nadbytečným omezením, by měl být odkaz na obecné podmínky pro udělování odchylek od zákazů v ochranném pásmu podle článku 28 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 nahrazen odkazem na obecné podmínky pro udělování odchylek od zákazů týkajících se pásma dozoru podle článku 43 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci, který mimo jiné vyžaduje, aby všechna povolená přemístění byla prováděna s upřednostněním hlavních silnic nebo železnic. |
(14) |
Článek 35 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 stanoví zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož členského státu za účelem zpracování vedlejších produktů živočišného původu tlakovou sterilizací nebo některými alternativními metodami, výroby krmiv pro zvířata v zájmovém chovu a přeměny vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na bioplyn či kompost, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1069/2009. S ohledem na účinnost příslušných metod zpracování pro zmírnění rizik afrického moru prasat je vhodné v tomto nařízení rovněž stanovit zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo v rámci téhož členského státu za účelem zpracování vedlejších produktů živočišného původu tlakovou sterilizací nebo některými alternativními metodami, výroby krmiv pro zvířata v zájmovém chovu a přeměny vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů na bioplyn či kompost. |
(15) |
Článek 44 prováděcího nařízení (EU) 2021/605 stanoví zvláštní označení zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikační označení pro některé produkty živočišného původu. Tyto produkty by měly být označeny zvláštním označením zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikačním označením, které nejsou oválné a nelze je zaměnit s označením zdravotní nezávadnosti nebo identifikačním označením stanoveným v čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (9). S ohledem na pravidla stanovená v uvedeném nařízení a za účelem účinného uplatňování zvláštních pravidel pro tlumení afrického moru prasat, která se týkají přemísťování některých zásilek čerstvého masa a masných výrobků získaných z chovaných nebo volně žijících prasat v uzavřených pásmech nebo z nich, a v zájmu jasnosti by měla být v tomto nařízení stanovena konkrétní podoba zvláštních označení, což poskytne ucelený soubor technických opatření k tlumení uvedené nákazy. Kromě toho by mělo být zavedeno přechodné období pro harmonizovanou podobu těchto zvláštních označení, aby se zohlednila specifická situace příslušných orgánů a provozovatelů potravinářských podniků v členských státech postižených africkým morem prasat, kteří musí přijmout nezbytná opatření k zajištění souladu s tímto nařízením. |
(16) |
Zkušenosti získané v boji proti africkému moru prasat v Unii svědčí o tom, že k prevenci šíření této nákazy v zařízeních pro chovaná prasata je nutné přijmout určitá opatření ke zmírnění rizik a posílená opatření biologické bezpečnosti. Tato opatření by měla být stanovena v příloze III tohoto nařízení a měla by se vztahovat na zařízení, která podléhají odchylkám stanoveným pro přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III. |
(17) |
Od data přijetí prováděcího nařízení (EU) 2021/605 se epizootologická situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat v několika členských státech dále vyvíjela, zejména v populacích volně žijících prasat, které hrály významnou roli při přenosu a přetrvávání viru v Unii. Navzdory tomu, že členské státy přijaly opatření k tlumení nákazy v souladu s pravidly Unie, jsou volně žijící prasata i nadále hlavním zdrojem přenosu a přetrvávání této nákazy v Unii. Ohniska uvedené nákazy u prasat představují riziko i pro členské státy, které jsou uvedené nákazy prosté, a to v důsledku pohybu volně žijících prasat nebo v důsledku šíření nákazy člověkem prostřednictvím infikovaných materiálů. S ohledem na současnou epizootologickou situaci v Unii, pokud jde o africký mor prasat, by členské státy měly přijmout dobře koordinovaná a jednotná opatření k tlumení nákazy. Uplatnění zvláštních opatření k tlumení nákazy před zavlečením afrického moru prasat bylo doporučeno také prostřednictvím vědeckých doporučení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) v jeho vědeckém stanovisku ze dne 12. června 2018 k africkému moru prasat u divokých prasat (10) a ve vědecké zprávě ze dne 18. prosince 2019 o epizootologických analýzách týkajících se afrického moru prasat v Evropské unii (11). |
(18) |
Aby se zabránilo šíření afrického moru prasat volně žijícími prasaty, je proto nezbytné, aby členské státy přijaly dobře koordinovaná opatření, která zabrání zdvojování úsilí. Toto nařízení by proto mělo členským státům stanovit povinnost vypracovat národní akční plány pro volně žijící prasata, aby se zabránilo šíření afrického moru prasat v Unii, a to zajištěním koordinovaného a jednotného přístupu ve všech členských státech (dále jen „národní akční plány“). Minimální požadavky na národní akční plány by měly zohledňovat vědecká doporučení úřadu EFSA, zejména pokud jde o preventivní opatření ke snížení a stabilizaci hustoty výskytu divokých prasat před zavlečením této nákazy, pasivní dozor, opatření biologické bezpečnosti při lovu volně žijících prasat, aby byl zajištěn harmonizovaný přístup v členských státech. Tyto národní akční plány a roční výsledky jejich provádění by měly být předkládány Komisi a ostatním členským státům. |
(19) |
Opatření pro hospodaření s volně žijícími prasaty přijatá v rámci národních akčních plánů by měla být v příslušném případě slučitelná s pravidly Unie v oblasti životního prostředí, včetně požadavků na ochranu přírody, stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (12) a směrnici Rady 92/43/EHS (13). |
(20) |
S cílem zohlednit nedávný vývoj epizootologické situace afrického moru prasat v Unii a nové zkušenosti a poznatky získané v Unii a s cílem aktivně snižovat rizika spojená s šířením této nákazy by měla být v tomto nařízení stanovena revidovaná a rozšířená zvláštní pravidla pro tlumení nákazy. Prováděcí nařízení (EU) 2021/605 by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. |
(21) |
Prováděcí nařízení (EU) 2021/605 se použije do dne 20. dubna 2028. S ohledem na současnou epizootologickou situaci afrického moru prasat v Unii je nezbytné zachovat zvláštní opatření k tlumení nákazy stanovená v tomto nařízení až do uvedeného data. |
(22) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví pravidla pro:
a) |
zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat, která mají být po omezenou dobu uplatňována členskými státy (14), které jsou uvedeny na seznamu v příloze I a II nebo jejichž oblasti jsou uvedeny na seznamu v příloze I a II (dále jen „dotčené členské státy“). Uvedená zvláštní opatření k tlumení nákazy se použijí na chovaná a volně žijící prasata a na produkty získané z prasat spolu s opatřeními použitelnými v ochranných pásmech, pásmech dozoru, dalších uzavřených pásmech a pásmech infekce, která vymezily příslušné orgány uvedených členských států v souladu s čl. 21 odst. 1 a článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
zařazení uzavřených pásem I, II a III do přílohy I na úrovni Unie v návaznosti na ohniska afrického moru prasat; |
c) |
zařazení do přílohy II na úrovni Unie v návaznosti na ohnisko afrického moru prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy:
|
2. Toto nařízení rovněž stanoví pravidla pro zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat, která mají být po omezenou dobu uplatňována všemi členskými státy.
3. Toto nařízení se použije na:
a) |
přemísťování zásilek:
|
b) |
přemísťování:
|
c) |
provozovatele potravinářských podniků, kteří nakládají se zásilkami uvedenými v písmenech a) a b); |
d) |
všechny členské státy, pokud jde o zvyšování informovanosti o africkém moru prasat; |
e) |
všechny členské státy, pokud jde o vypracování národních akčních plánů pro volně žijící prasata, aby se zabránilo šíření afrického moru prasat v Unii. |
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.
Kromě toho se použijí tyto definice:
a) |
„prasetem“ se rozumí zvíře druhu náležejícího mezi kopytníky čeledi Suidae, který je uveden na seznamu v příloze III nařízení (EU) 2016/429; |
b) |
„zárodečnými produkty“ se rozumí sperma, vajíčka a embrya prasat získaná z chovaných prasat za účelem umělého rozmnožování; |
c) |
„uzavřeným pásmem I“ se rozumí oblast členského státu uvedená na seznamu v části I přílohy I, která má přesné zeměpisné vymezení, podléhá zvláštním opatřením k tlumení nákazy a hraničí s uzavřenými pásmy II nebo III; |
d) |
„uzavřeným pásmem II“ se rozumí oblast členského státu uvedená na seznamu v části II přílohy I v důsledku ohniska afrického moru prasat u volně žijícího prasete, která má přesné zeměpisné vymezení a podléhá zvláštním opatřením k tlumení nákazy; |
e) |
„uzavřeným pásmem III“ se rozumí oblast členského státu uvedená na seznamu v části III přílohy I v důsledku ohniska afrického moru prasat u chovaného prasete, která má přesné zeměpisné vymezení a podléhá zvláštním opatřením k tlumení nákazy; |
f) |
„členským státem nebo oblastí dříve prostými nákazy“ se rozumí členský stát nebo oblast členského státu, v nichž během předchozích dvanácti měsíců nebyl ani u chovaných, ani u volně žijících prasat potvrzen africký mor prasat; |
g) |
„oblastí uvedenou na seznamu v příloze II“ se rozumí oblast členského státu uvedená na seznamu v příloze II:
|
h) |
„materiály kategorie 2“ se rozumí vedlejší produkty živočišného původu, které jsou uvedeny v článku 9 nařízení (ES) č. 1069/2009 a byly získány z chovaných prasat; |
i) |
„materiály kategorie 3“ se rozumí vedlejší produkty živočišného původu, které jsou uvedeny v článku 10 nařízení (ES) č. 1069/2009 a byly získány z chovaných prasat; |
j) |
„schváleným podnikem pro vedlejší produkty živočišného původu“ se rozumí podnik schválený příslušným orgánem v souladu s článkem 24 nařízení (ES) č. 1069/2009; |
k) |
„ schváleným zařízením zacházejícím se zárodečnými produkty“ se rozumí zařízení definované v čl. 2 bodě 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/686 (15); |
l) |
„registrovaným zařízením zacházejícím se zárodečnými produkty“ se rozumí zařízení definované v čl. 2 bodě 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/686. |
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO VYMEZENÍ UZAVŘENÝCH PÁSEM A PÁSEM INFEKCE V PŘÍPADĚ OHNISKA AFRICKÉHO MORU PRASAT
Článek 3
Zvláštní pravidla pro neprodlené vymezení uzavřených pásem a pásem infekce v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat
V případě ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat příslušný orgán členského státu neprodleně vymezí:
a) |
v případě ohniska u chovaných prasat uzavřené pásmo v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a za podmínek stanovených v uvedeném článku nebo |
b) |
v případě ohniska u volně žijících prasat pásmo infekce v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
Článek 4
Zvláštní pravidla pro vymezení dalšího uzavřeného pásma v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat
1. V případě ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat může příslušný orgán členského státu na základě kritérií a zásad pro zeměpisné vymezování uzavřených pásem stanovených v čl. 64 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429 vymezit další uzavřené pásmo hraničící s již vymezeným uzavřeným pásmem nebo pásmem infekce uvedeným v článku 3 tohoto nařízení, aby bylo uzavřené pásmo nebo pásmo infekce vymezeno od oblastí nepodléhajících omezení.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby další uzavřené pásmo uvedené v odstavci 1 tohoto článku odpovídalo uzavřenému pásmu I uvedenému na seznamu v části I přílohy I v souladu s článkem 5.
Článek 5
Zvláštní pravidla pro zařazení uzavřených pásem I na seznam v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat v oblasti členského státu hraničící s oblastí, kde nebylo úředně potvrzeno žádné ohnisko afrického moru prasat
1. V návaznosti na ohnisko afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat v oblasti členského státu hraničící s oblastí, kde nebylo úředně potvrzeno žádné ohnisko afrického moru prasat u chovaných nebo volně žijících prasat, se uvedená oblast, kde nebylo potvrzeno žádné ohnisko, v případě nutnosti zařadí na seznam v části I přílohy I jako uzavřené pásmo I.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby po zařazení určité oblasti na seznam v části I přílohy I tohoto nařízení jako uzavřeného pásma I bylo neprodleně upraveno další uzavřené pásmo vymezené v souladu s čl. 64 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429, a to tak, aby zahrnovalo alespoň příslušné uzavřené pásmo I uvedené pro daný členský stát na seznamu v příloze I tohoto nařízení.
3. Příslušný orgán členského státu neprodleně vymezí příslušné další uzavřené pásmo v souladu s čl. 64 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429, pokud uzavřené pásmo I bylo uvedeno na seznamu v příloze I tohoto nařízení.
Článek 6
Zvláštní pravidla pro zařazení uzavřených pásem II nebo pásem infekce na seznam v případě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v členském státě
1. Vyskytne-li se v určité oblasti členského státu ohnisko afrického moru prasat u volně žijících prasat, zařadí se uvedená oblast na seznam v části II přílohy I tohoto nařízení jako uzavřené pásmo II s výjimkou případů, kdy je uvedená oblast zařazena na seznam v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
2. Vyskytne-li se v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy ohnisko afrického moru prasat u volně žijících prasat, zařadí se uvedená oblast na seznam v části A přílohy II jako pásmo infekce s výjimkou případů, kdy je uvedená oblast s ohledem na blízkost uzavřeného pásma II a za účelem zajištění teritoriální kontinuity uvedeného uzavřeného pásma II zařazena na seznam jako uzavřené pásmo II v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby pásmo infekce vymezené v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 bylo neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo pro daný členský stát alespoň příslušné:
a) |
uzavřené pásmo II uvedené pro daný členský stát na seznamu v příloze I tohoto nařízení nebo |
b) |
pásmo infekce uvedené na seznamu v části A přílohy II tohoto nařízení. |
Článek 7
Zvláštní pravidla pro zařazení uzavřených pásem na seznam v případě ohniska afrického moru prasat u chovaných prasat v členském státě
1. Vyskytne-li se v určité oblasti členského státu ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat, zařadí se uvedená oblast na seznam v části III přílohy I jako uzavřené pásmo III s výjimkou případů, kdy je uvedená oblast zařazena na seznam v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
2. Vyskytne-li se v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy první a ojedinělé ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat, zařadí se uvedená oblast na seznam v části B přílohy II jako uzavřené pásmo, které zahrnuje ochranné pásmo a pásmo dozoru, s výjimkou případů, kdy je uvedená oblast s ohledem na blízkost uzavřeného pásma III a za účelem zajištění teritoriální kontinuity uvedeného uzavřeného pásma III zařazena na seznam jako uzavřené pásmo III v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby uzavřené pásmo vymezené v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 bylo neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo pro daný členský stát alespoň příslušné:
a) |
uzavřené pásmo III uvedené pro daný členský stát na seznamu v příloze I tohoto nařízení nebo |
b) |
uzavřené pásmo, které zahrnuje ochranné pásmo a pásmo dozoru, uvedené na seznamu v části B přílohy II tohoto nařízení. |
Článek 8
Obecné a specifické uplatňování zvláštních opatření k tlumení nákazy v uzavřených pásmech I, II a III a v pásmech infekce uvedených na seznamu v příloze II
1. V uzavřených pásmech I, II a III uplatní dotčené členské státy vedle opatření k tlumení nákazy, která musejí být použita v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, také zvláštní opatření k tlumení nákazy stanovená v tomto nařízení, jedná-li se o:
a) |
uzavřená pásma vymezená v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
pásma infekce vymezená v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
2. V oblastech uvedených na seznamu v části A přílohy II tohoto nařízení jako pásma infekce uplatní dotčené členské státy vedle opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 také zvláštní opatření k tlumení nákazy stanovená v tomto nařízení, která se vztahují na uzavřená pásma II.
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zakáže přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z nich z pásma infekce tohoto dotčeného členského státu uvedeného na seznamu v části A přílohy II do jiných členských států a do třetích zemí.
4. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že zákaz stanovený v odstavci 3 se nepoužije na přemísťování zásilek masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v pásmu infekce uvedeném na seznamu v části A přílohy II, které byly v souladu s přílohou VII nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 podrobeny příslušnému ošetření zmírňujícímu rizika.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ K TLUMENÍ NÁKAZY, KTERÁ SE UPLATNÍ NA ZÁSILKY PRASAT CHOVANÝCH V UZAVŘENÝCH PÁSMECH I, II A III A PRODUKTŮ Z NICH ZÍSKANÝCH V DOTČENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH
ODDÍL 1
Uplatňování zvláštních zákazů přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z nich v dotčených členských státech
Článek 9
Zvláštní zákazy přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zakáže přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že zákaz stanovený v odstavci 1 se nepoužije na:
a) |
přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu I do zařízení, která se nacházejí v témže nebo jiném uzavřeném pásmu I, do uzavřených pásem II a III nebo mimo uvedená uzavřená pásma, pokud se cílové zařízení nachází na území téhož dotčeného členského státu; |
b) |
přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených zařízeních, která se nacházejí v uzavřených pásmech I, II a III, pokud:
|
3. Odchylně od zákazů stanovených v odstavci 1 tohoto článku může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně v případech, na něž se vztahují články 22 až 31, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích.
Článek 10
Zvláštní zákazy přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zakáže přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že zákaz stanovený v odstavci 1 se nepoužije na přemísťování zárodečných produktů prasat chovaných v uzavřených zařízeních, která se nacházejí v uzavřených pásmech II a III, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu posoudil rizika vyplývající z takového přemísťování a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
zárodečné produkty jsou přemísťovány pouze do jiného uzavřeného zařízení nacházejícího se v témže dotčeném členském státě. |
3. Odchylně od zákazů stanovených v odstavci 1 tohoto článku může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma v případech, na něž se vztahují články 32, 33 a 34, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích.
Článek 11
Zvláštní zákazy přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zakáže přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že zákaz stanovený v odstavci 1 se nepoužije na přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných mimo uzavřená pásma II a III a poražených na jatkách, která se nacházejí v uzavřených pásmech II a III, pokud jsou uvedené vedlejší produkty živočišného původu v zařízeních a během přepravy jasně odděleny od vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III.
3. Odchylně od zákazů stanovených v odstavci 1 tohoto článku může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma v případech, na něž se vztahují články 35 až 40, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích.
Článek 12
Zvláštní zákazy přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zakáže přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že zákaz stanovený v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije na přemísťování zásilek masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III, které byly v souladu s přílohou VII nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, pokud jde o africký mor prasat, podrobeny příslušnému ošetření zmírňujícímu rizika v zařízeních určených v souladu s čl. 44 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Odchylně od zákazů stanovených v odstavci 1 tohoto článku může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma v případech, na něž se vztahují články 41, 42 a 43, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích.
Článek 13
Obecné zákazy přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z nich, které jsou z hlediska šíření afrického moru prasat považovány za rizikové
Příslušný orgán dotčeného členského státu může na území téhož členského státu zakázat přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů získaných z chovaných prasat, pokud se příslušný orgán domnívá, že existuje riziko, že uvedená chovaná prasata nebo produkty z nich mohou být zasaženy šířením afrického moru prasat nebo že mohou být zdrojem či nositelem jeho šíření.
ODDÍL 2
Obecné a zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III mimo uvedená uzavřená pásma
Článek 14
Obecné podmínky pro odchylky od zvláštních zákazů přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně
1. Odchylně od zvláštních zákazů přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně, stanovených v čl. 9 odst. 1, může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit tato přemísťování v případech, na něž se vztahují články 22 až 25 a články 28, 29 a 30, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích a tyto podmínky:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a |
b) |
další obecné podmínky týkající se:
|
2. Před udělením povolení podle článků 22 až 25 a článků 28 až 31 posoudí příslušný orgán dotčeného členského státu rizika vyplývající z těchto povolení a uvedené posouzení musí vést k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné.
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že další obecné podmínky stanovené v článcích 15 a 16 se nepoužijí na přemísťování zásilek prasat držených na jatkách, která se nacházejí v uzavřených pásmech I, II a III, pokud:
a) |
musí být držená prasata přemístěna na jiná jatka z důvodu výjimečných okolností, jako je závažné narušení provozu jatek; |
b) |
se cílová jatka nacházejí buď:
|
c) |
přemístění je povoleno příslušným orgánem dotčeného členského státu. |
Článek 15
Další obecné podmínky přemísťování zásilek prasat chovaných a zárodečných produktů odebraných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu povolí přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III nebo zárodečných produktů uvedených zvířat odebraných v uzavřených pásmech II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně v případech, na něž se vztahují články 22 až 25 a články 28 až 34, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích a tyto další obecné podmínky:
a) |
prasata byla chována v odesílajícím zařízení a nebyla z něj přemístěna po dobu alespoň 30 dnů před datem přemístění nebo od narození, pokud jsou mladší 30 dnů, a během této doby nebyla žádná jiná chovaná prasata ze zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech II, která nesplňují další obecné podmínky stanovené v tomto článku a v článku 16, ani ze zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech III dovezena:
|
b) |
bylo provedeno klinické vyšetření prasat chovaných v odesílajícím zařízení, včetně zvířat, která mají být přemístěna nebo použita pro odběr zárodečných produktů, výsledky tohoto vyšetření byly s ohledem na africký mor prasat příznivé a toto vyšetření bylo provedeno:
|
c) |
v případě potřeby byly podle pokynů příslušného orgánu před datem přemístění uvedených zásilek z odesílajícího zařízení nebo před datem odběru zárodečných produktů provedeny testy k identifikaci patogenu:
|
2. Předtím, než příslušný orgán dotčeného členského státu povolí přemístění zásilek prasat nebo před datem odběru zárodečných produktů, musí obdržet v příslušném případě negativní výsledky testů k identifikaci patogenu uvedených v odst. 1 písm. c).
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že v případě přemísťování zásilek chovaných prasat z odesílajících zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech I a II v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně do zařízení nacházejících se v témže dotčeném členském státě platí, že klinické vyšetření uvedené v odst. 1 písm. b):
a) |
se provede pouze u prasat, která mají být přemístěna, nebo |
b) |
nemusí být provedeno, pokud:
|
4. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že v případě přemísťování zásilek chovaných prasat z odesílajícího zařízení nacházejícího se v uzavřeném pásmu III do zařízení nacházejících se v uvedeném uzavřeném pásmu III nebo v uzavřených pásmech I a II v témže dotčeném členském státě platí, že klinické vyšetření uvedené v odst. 1 písm. b):
a) |
se provede pouze u prasat, která mají být přemístěna, nebo |
b) |
nemusí být provedeno, pokud:
|
5. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že v případě přemísťování zásilek zárodečných produktů odebraných v uzavřených pásmech II a III do zařízení nacházejících se v témže dotčeném členském státě nebo v jiných členských státech, platí, že provedení klinického vyšetření uvedeného v odst. 1 písm. b) se nevyžaduje, pokud:
a) |
v odesílajícím zařízení proběhly kontroly úředního veterinárního lékaře s četností uvedenou v čl. 16 odst. 1 písm. a) bodě ii) a všechny kontroly provedené úředním veterinárním lékařem za období nejméně dvanácti měsíců před datem odběru zárodečných produktů skončily s příznivým výsledkem, z něhož vyplývá, že:
|
Článek 16
Další obecné podmínky pro zařízení pro chovaná prasata nacházející se v uzavřených pásmech I, II a III
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu povolí přemísťování zásilek prasat chovaných v zařízeních nacházejících se v uzavřených pásmech I, II nebo III nebo zásilek zárodečných produktů odebraných v uzavřených pásmech II nebo III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně pouze v případech, na něž se vztahují články 22 až 25 a články 28 až 34, pokud jsou splněny zvláštní podmínky stanovené v uvedených článcích a tyto další obecné podmínky:
a) |
v odesílajícím zařízení proběhla po zařazení uzavřených pásem I, II a III na seznam v příloze I tohoto nařízení nebo během tří měsíců před datem přemístění zásilky nejméně jedna kontrola úředního veterinárního lékaře a vztahuje se na ně povinnost pravidelných kontrol úředních veterinárních lékařů, kterou stanoví čl. 26 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, a sice takto:
|
b) |
odesílající zařízení uplatňuje požadavky na biologickou bezpečnost týkající se afrického moru prasat:
|
c) |
v odesílajícím zařízení se trvalý dozor prostřednictvím testů k identifikaci patogenu afrického moru prasat provádí:
|
2. Příslušný orgán může rozhodnout, že v odesílajícím zařízení, které se nachází v uzavřeném pásmu III uvedeném v odst. 1 písm. a) bodě ii), budou kontroly prováděny s četností uvedenou v odst. 1 písm. a) bodě i) na základě příznivého výsledku poslední kontroly po zařazení uzavřených zón I, II a III na seznam v příloze I nebo během tří měsíců před datem přemístění zásilky, z nějž vyplývá, že:
a) |
jsou uplatňovány požadavky na biologickou bezpečnost uvedené v odst. 1 písm. b) a |
b) |
v daném zařízení je zaveden trvalý dozor uvedený v odst. 1 písm. c). |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že odolné ohrazení stanovené v bodě 2 písm. h) přílohy III, na něž se odkazuje v odst. 1 písm. b) bodě i) tohoto článku, není vyžadováno:
a) |
u zařízení pro chovaná prasata po dobu šesti měsíců od data potvrzení prvního ohniska afrického moru prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy, pokud:
|
b) |
pokud náležitý a trvalý dozor neprokázal trvalý výskyt volně žijících prasat v daném členském státě nebo |
c) |
u zařízení pro chovaná prasata po dobu šesti měsíců od data vyhlášení tohoto nařízení, pokud jsou zásilky prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III a produkty z nich přemísťovány pouze v rámci uvedených uzavřených pásem v souladu s články 22, 23, 24, 28 nebo 30 tohoto nařízení. |
Článek 17
Další obecné podmínky týkající se dopravních prostředků používaných pro přepravu prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně
Příslušný orgán dotčeného členského státu povolí přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III v rámci uvedených uzavřených pásem a mimo ně, pouze pokud pokud dopravní prostředky používané pro přepravu uvedených zásilek:
a) |
splňují požadavky stanovené v čl. 24 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a |
b) |
byly vyčištěny a vydezinfikovány v souladu s čl. 24 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 pod kontrolou nebo pod dohledem příslušného orgánu dotčeného členského státu. |
ODDÍL 3
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení
Článek 18
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III mimo uvedená uzavřená pásma
Provozovatelé smí přemísťovat zásilky prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III mimo uvedená uzavřená pásma v rámci dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu v případech, na něž se vztahují články 22 až 25 a články 28 až 31 tohoto nařízení, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 143 odst. 2 nařízení (EU) 2016/429, jehož součástí je alespoň jedno z níže uvedených potvrzení souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení:
a) |
„Prasata chovaná v uzavřeném pásmu I v souladu se zvláštními opatřeními k tlumení afrického moru prasat stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2023/594”; |
b) |
„Prasata chovaná v uzavřeném pásmu II v souladu se zvláštními opatřeními k tlumení afrického moru prasat stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2023/594”; |
c) |
„Prasata chovaná v uzavřeném pásmu III v souladu se zvláštními opatřeními k tlumení afrického moru prasat stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2023/594”. |
Jedná-li se však o přemísťování takových zásilek v rámci téhož dotčeného členského státu, může příslušný orgán v souladu s čl. 143 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) 2016/429 rozhodnout, že veterinární osvědčení nemusí být vydáno.
Článek 19
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat z uzavřených pásem I, II a III
1. Provozovatelé smí přemísťovat zásilky čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, které byly získány z prasat chovaných v uzavřených pásmech I a II, z uzavřených pásem I a II v rámci téhož dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu v případech, na něž se vztahují články 41 a 42 tohoto nařízení, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 167 odst. 1 nařízení v (EU) 2016/429, které obsahuje:
a) |
informace požadované v souladu s článkem 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2154 (16) a |
b) |
jedno z těchto potvrzení v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení:
|
2. Provozovatelé smí přemísťovat zásilky masných výrobků, včetně střívek, které byly podrobeny příslušnému ošetření zmírňujícímu rizika a získány z prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II nebo III, z uzavřených pásem I, II a III v rámci téhož dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a) |
masné výrobky, včetně střívek, byly podrobeny příslušnému ošetření zmírňujícímu rizika stanovenému v příloze VII nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
uvedené zásilky jsou doprovázeny veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 167 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429, které obsahuje:
|
3. Provozovatelé smí přemísťovat zásilky čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, které byly získány z prasat chovaných mimo uzavřená pásma I, II a III a poražených buď na jatkách nacházejících se v uzavřených pásmech I, II nebo III, nebo na jatkách nacházejících se mimo uvedená uzavřená pásma, z uzavřených pásem I, II a III v rámci téhož dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny:
a) |
veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 167 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429, které obsahuje informace požadované v souladu s článkem 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/2154, a |
b) |
jedno z těchto potvrzení v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení:
|
4. Jedná-li se o přemísťování zásilek uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku v rámci téhož dotčeného členského státu, může příslušný orgán v souladu s čl. 167 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2016/429 rozhodnout, že veterinární osvědčení nemusí být vydáno.
5. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že v případech, na které se nevztahuje čl. 167 odst. 1 první pododstavec nařízení (EU) 2016/429, může být veterinární osvědčení pro přemísťování zásilek do jiných členských států nahrazeno označením zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikačním označením stanoveným v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 853/2004 umístěným na čerstvé maso nebo masné výrobky, včetně střívek, pokud:
a) |
je označení zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikační označení na čerstvé maso nebo masné výrobky, včetně střívek, umístěno buď:
|
b) |
je veterinární osvědčení nahrazeno pouze u zásilek:
|
c) |
příslušný orgán dotčeného členského státu zaručuje, že je zaveden alternativní systém, který zajišťuje, že zásilky uvedené v písmenu b) jsou sledovatelné a že uvedené zásilky splňují zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat, která jsou stanovena v tomto nařízení. |
6. Příslušný orgán dotčeného členského státu:
a) |
poskytne Komisi a ostatním členským státům odkaz na internetové stránky příslušného orgánu se seznamem zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech I, II a III:
|
b) |
udržuje seznam uvedený v písmenu a) v aktuálním stavu. |
Článek 20
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v zařízeních nacházejících se v uzavřených pásmech II nebo III mimo uvedená uzavřená pásma
Provozovatelé smí přemísťovat zásilky zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu v případech, na něž se vztahují články 32, 33 a 34 tohoto nařízení, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 161 odst. 1 nařízení (EU) 2016/429, jehož součástí je alespoň jedno z níže uvedených potvrzení souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení:
a) |
„Zárodečné produkty získané z prasat chovaných v uzavřených pásmech II v souladu se zvláštními opatřeními k tlumení afrického moru prasat stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2023/594”; |
b) |
„Zárodečné produkty získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III v souladu se zvláštními opatřeními k tlumení afrického moru prasat stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) 2023/594”. |
Jedná-li se však o přemísťování zásilek v rámci téhož dotčeného členského státu, může příslušný orgán v souladu s čl. 161 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) 2016/429 rozhodnout, že veterinární osvědčení nemusí být vydáno.
Článek 21
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek materiálů kategorie 2 a 3 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III mimo uvedená uzavřená pásma
Provozovatelé smí přemísťovat zásilky materiálů kategorie 2 a 3 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož dotčeného členského státu nebo do jiného členského státu v případech, na něž se vztahují články 35 až 40, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny:
a) |
obchodním dokladem uvedeným v kapitole III přílohy VIII nařízení (EU) č. 142/2011 a |
b) |
veterinárním osvědčením uvedeným v čl. 22 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a stanoveným v příloze VIII nařízení (EU) č. 142/2011. |
Jedná-li se však o přemísťování v rámci téhož dotčeného členského státu, může příslušný orgán v souladu s čl. 22 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 rozhodnout, že veterinární osvědčení se nevydá.
ODDÍL 4
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu I v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně
Článek 22
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu I v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu I v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně do:
a) |
zařízení nacházejícího se na území téhož dotčeného členského státu:
|
b) |
zařízení nacházejícího se na území jiného členského státu; |
c) |
třetích zemí. |
2. Příslušný orgán udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud jsou splněny:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článcích 16 a 17. |
ODDÍL 5
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně
Článek 23
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně na území téhož dotčeného členského státu
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně do zařízení nacházejícího se na území téhož dotčeného členského státu:
a) |
v témže nebo jiném uzavřeném pásmu II; |
b) |
v uzavřených pásmech I nebo III; |
c) |
mimo uzavřená pásma I, II a III. |
2. Příslušný orgán udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud jsou splněny:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2 a v článcích 15, 16 a 17. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby prasata, na něž se vztahuje povolení k přemístění uvedené v odstavci 1 tohoto článku, zůstala v cílovém zařízení alespoň během monitorovacího období, které je pro africký mor prasat stanoveno v příloze II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.
Článek 24
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně na jatka nacházející se na území téhož dotčeného členského státu za účelem okamžité porážky
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně na jatka nacházející se na území téhož dotčeného členského státu, pokud:
a) |
jsou chovaná prasata přemísťována za účelem okamžité porážky; |
b) |
jsou cílová jatka určena v souladu s čl. 44 odst. 1. |
2. Příslušný orgán udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud jsou splněny:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článcích 16 a 17. |
3. Nesplňuje-li přemísťování uvedené v odstavci 1 tohoto článku podmínky stanovené v odstavci 2 tohoto článku, může příslušný orgán dotčeného členského státu odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II v rámci uvedeného uzavřeného pásma nebo mimo ně, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu před udělením povolení posoudil rizika vyplývající z takového povolení a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
jsou chovaná prasata přemísťována za účelem okamžité porážky a v souladu s čl. 28 odst. 2, čl. 29 odst. 2 písm. a) a čl. 29 odst. 2 písm. b) body i) až v) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
c) |
jsou cílová jatka určena v souladu s čl. 44 odst. 1 a nacházejí se:
|
d) |
jsou vedlejší produkty živočišného původu získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s články 35 a 39; |
e) |
jsou čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II přemísťovány pouze z jatek v rámci téhož členského státu v souladu s čl. 41 odst. 2 písm. b). |
Článek 25
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do uzavřených pásem II nebo III v jiném členském státě
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do zařízení nacházejícího se v uzavřených pásmech II nebo III v jiném členském státě.
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu udělí povolení stanovená v odstavci 1, pouze pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2 a v článcích 15, 16 a 17; |
c) |
byl stanoven postup přemísťování pod dozorem v souladu s článkem 26; |
d) |
chovaná prasata splňují veškeré další potřebné záruky týkající se afrického moru prasat založené na pozitivním výsledku posouzení rizik u opatření proti šíření uvedené nákazy:
|
e) |
nebylo v souladu s článkem 11 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 během nejméně dvanácti měsíců před datem přemístění zásilky chovaných prasat v odesílajícím zařízení úředně potvrzeno žádné ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat; |
f) |
provozovatel předem oznámil příslušnému orgánu záměr přemístit zásilku chovaných prasat v souladu s čl. 152 písm. b) nařízení (EU) 2016/429 a článkem 96 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/688 (17). |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu:
a) |
vypracuje seznam zařízení, která splňují záruky uvedené v odst. 2 písm. d); |
b) |
v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva informuje Komisi a ostatní členské státy o zárukách poskytnutých v souladu s odst. 2 písm. d) a o schválení příslušnými orgány uděleném v souladu s odst. 2 písm. d) bodem ii). |
4. Schválení stanovené v odst. 2 písm. d) bodě ii) tohoto článku a povinnost informování stanovená v odst. 3 písm. b) tohoto článku se nevyžaduje, pokud se jak odesílající zařízení, tak místa tranzitu i cílová zařízení nacházejí v uzavřených pásmech I, II nebo III a uvedená uzavřená pásma na sebe navazují, takže je zajištěno, že zásilka chovaných prasat se přemísťuje pouze mezi uvedenými uzavřenými pásmy I, II nebo III v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v čl. 22 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.
Článek 26
Zvláštní postup přemísťování pod dozorem při udělování odchylek pro přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do uzavřených pásem II nebo III v jiném členském státě
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zavede postup přemísťování pod dozorem stanovený v čl. 25 odst. 2 písm. c) pro přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do zařízení nacházejícího se v uzavřených pásmech II nebo III v jiném členském státě pod kontrolou příslušných orgánů:
a) |
odesílajícího zařízení; |
b) |
členských států tranzitu; |
c) |
cílového zařízení. |
2. Příslušný orgán pro odesílající zařízení:
a) |
zajistí, aby každý dopravní prostředek používaný pro přemísťování zásilek chovaných prasat uvedených v odstavci 1 byl:
|
b) |
předem informuje příslušný orgán v místě cílového zařízení a v příslušném případě příslušný orgán v členském státě tranzitu o záměru odeslat zásilku chovaných prasat; |
c) |
vytvoří systém, v jehož rámci budou mít provozovatelé povinnost neprodleně oznámit příslušnému orgánu v místě odesílajícího zařízení jakoukoli nehodu nebo poruchu kteréhokoli dopravního prostředku použitého k přepravě zásilky chovaných prasat; |
d) |
zajistí stanovení havarijního plánu, linie velení a potřebných podmínek spolupráce mezi příslušnými orgány uvedenými v odst. 1 písm. a), b) a c) pro případ nehod, k nimž může během přepravy dojít, jakékoli závažné poruchy nebo jakéhokoli podvodného jednání ze strany provozovatelů. |
Článek 27
Povinnosti příslušného orgánu dotčeného členského státu v místě cílového zařízení pro zásilky prasat chovaných v uzavřeném pásmu II jiného členského státu
Příslušný orgán dotčeného členského státu, který je příslušným orgánem v místě cílového zařízení pro zásilky prasat chovaných v uzavřeném pásmu II jiného členského státu:
a) |
bez zbytečného prodlení oznámí příslušnému orgánu odesílajícího zařízení příjezd zásilky; |
b) |
zajistí, aby chovaná prasata buď:
|
ODDÍL 6
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně
Článek 28
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III v rámci uvedeného uzavřeného pásma a mimo ně do uzavřeného pásma I nebo II v témže dotčeném členském státě
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu za výjimečných okolností, kdy v důsledku uvedeného zákazu vzniknou problémy týkající se dobrých životních podmínek zvířat v zařízení, kde jsou prasata chována, povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo do zařízení nacházejícího se v uzavřeném pásmu II, nebo pokud v daném členském státě takové uzavřené pásmo II není, v uzavřeném pásmu I na území téhož dotčeného členského státu, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1, 2 a 4 a v článcích 16 a 17; |
c) |
je cílové zařízení součástí téhož dodavatelského řetězce a chovaná prasata mají být přemístěna za účelem dokončení produkčního cyklu. |
2. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III do zařízení nacházejícího se v rámci uvedeného uzavřeného pásma na území téhož dotčeného členského státu, pokud jsou splněny:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1, 2 a 4 a v článcích 16 a 17. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby chovaná prasata nebyla přemísťována z cílového zařízení, které se nachází v uzavřeném pásmu I, II nebo III, alespoň během monitorovacího období, které je pro africký mor prasat stanoveno v příloze II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.
Článek 29
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo za účelem okamžité porážky v témže dotčeném členském státě
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu za výjimečných okolností, kdy v důsledku uvedeného zákazu vzniknou problémy týkající se dobrých životních podmínek zvířat v zařízení, kde jsou prasata chována, a v případě logistických omezení kapacity jatek nacházejících se v uzavřeném pásmu III a určených v souladu s čl. 44 odst. 1 nebo v případě, že v uzavřeném pásmu III se žádná určená jatka nenacházejí, povolit za účelem okamžité porážky přemístění prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo na jatka určená v souladu s čl. 44 odst. 1 v témže členském státě v co nejkratší vzdálenosti od odesílajícího zařízení nacházejícího se:
a) |
v uzavřeném pásmu II; |
b) |
v uzavřeném pásmu I, není-li možné porážet zvířata v uzavřeném pásmu II; |
c) |
mimo uzavřená pásma I, II a III, není-li možné porážet zvířata v uvedených uzavřených pásmech. |
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a v článcích 16 a 17. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby:
a) |
chovaná prasata byla určena za účelem okamžité porážky přímo na jatkách určených v souladu s čl. 44 odst. 1; |
b) |
prasata z uzavřeného pásma III byla po příjezdu na určená jatka držena odděleně od ostatních prasat a byla poražena buď:
|
c) |
po porážce prasat z uzavřeného pásma III a před zahájením porážky ostatních chovaných prasat byla jatka vyčištěna a vydezinfikována v souladu s pokyny příslušného orgánu dotčeného členského státu. |
4. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby:
a) |
vedlejší produkty živočišného původu získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III a přemísťované mimo uvedené uzavřené pásmo byly zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s články 35 a 40; |
b) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III a přemísťované mimo uzavřené pásmo III byly zpracovány a uskladněny v souladu s čl. 43 písm. d). |
5. Nesplňuje-li přemísťování uvedené v odstavci 1 tohoto článku podmínky stanovené v odstavci 2 tohoto článku, může příslušný orgán dotčeného členského státu odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu před udělením povolení posoudil rizika vyplývající z takového povolení a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
jsou chovaná prasata přemísťována za účelem okamžité porážky za podmínek stanovených v čl. 29 odst. 3 písm. b) a c) a v souladu s čl. 28 odst. 2 a čl. 29 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
c) |
jsou cílová jatka určena v souladu s čl. 44 odst. 1 a nacházejí se:
|
d) |
jsou vedlejší produkty živočišného původu získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s články 35, 38 a 40; |
e) |
jsou čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III, přemísťovány pouze z jatek v rámci téhož členského státu v souladu s čl. 41 odst. 2 písm. b) bodem i). |
Článek 30
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III v rámci uvedeného uzavřeného pásma na jatka nacházející se na území téhož dotčeného členského státu za účelem okamžité porážky
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III na jatka nacházející se v rámci uvedeného uzavřeného pásma na území téhož dotčeného členského státu, pokud:
a) |
jsou chovaná prasata přemísťována za účelem okamžité porážky; |
b) |
cílová jatka:
|
c) |
jsou vedlejší produkty živočišného původu získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s články 35, 38 a 40; |
d) |
jsou čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III přemísťovány pouze z jatek v rámci téhož členského státu v souladu s čl. 43 písm. d). |
2. Příslušný orgán udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud jsou splněny:
a) |
obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 4 a v článcích 16 a 17. |
3. Nesplňuje-li přemísťování zásilek chovaných prasat uvedené v odstavci 1 tohoto článku podmínky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, může příslušný orgán dotčeného členského státu odchylně od zákazu stanoveného v čl. 9 odst. 1 povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřeném pásmu III na jatka v rámci uvedeného uzavřeného pásma, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu před udělením povolení posoudil rizika vyplývající z takového povolení a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
jsou chovaná prasata přemísťována za účelem okamžité porážky; |
c) |
cílová jatka:
|
d) |
jsou vedlejší produkty živočišného původu získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s články 35, 38 a 40; |
e) |
je čerstvé maso získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III označeno a přemísťováno v souladu se zvláštními podmínkami pro povolování přemísťování zásilek čerstvého masa získaného z chovaných zvířat druhů uvedených na seznamu z určitých zařízení stanovených v čl. 33 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 do zpracovatelského zařízení za účelem provedení některého z příslušných ošetření zmírňujících rizika stanovených v příloze VII uvedeného nařízení. |
ODDÍL 7
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II a III mimo uvedená uzavřená pásma do schváleného podniku pro vedlejší produkty živočišného původu
Článek 31
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II nebo III do schváleného podniku pro vedlejší produkty živočišného původu nacházejícího se v rámci uzavřených pásem I, II a III v témže dotčeném členském státě nebo mimo ně
1. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 9 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II nebo III do schváleného podniku pro vedlejší produkty živočišného původu nacházejícího se v rámci uzavřených pásem I, II a III v témže dotčeném členském státě nebo mimo ně, ve kterém:
a) |
jsou chovaná prasata ihned usmrcena a |
b) |
výsledné vedlejší produkty živočišného původu jsou neškodně odstraněny v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009. |
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu udělí povolení stanovené v odstavci 1, pouze pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2 a v článku 17. |
ODDÍL 8
Zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo
Článek 32
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II z uvedeného uzavřeného pásma na území téhož dotčeného členského státu
Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 10 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek zárodečných produktů z registrovaného nebo schváleného zařízení zacházejícího se zárodečnými produkty, které se nachází v uzavřeném pásmu II, do jiného uzavřeného pásma II nebo do uzavřených pásem I nebo III nebo do oblastí nacházejících se mimo uzavřená pásma I, II a III na území téhož členského státu, pokud:
a) |
zárodečné produkty byly odebrány nebo vyprodukovány, zpracovány a skladovány v zařízeních a byly získány z chovaných prasat, která splňují podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 5 a v článku 16; |
b) |
dárcovští samci a dárcovské samice prasat byli chováni v zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty, do nichž nebyla po dobu alespoň 30 dnů před datem odběru nebo produkce zárodečných produktů přivedena žádná jiná chovaná prasata ze zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech II, která nesplňují další obecné podmínky stanovené v článcích 15 a 16, a ze zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech III. |
Článek 33
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III z uvedeného uzavřeného pásma na území téhož dotčeného členského státu
Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 10 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek zárodečných produktů ze schváleného zařízení zacházejícího se zárodečnými produkty, které se nachází v uzavřeném pásmu III, do jiného uzavřeného pásma III nebo do uzavřených pásem I nebo II nebo do oblastí nacházejících se mimo uzavřená pásma I, II a III na území téhož členského státu, pokud:
a) |
zárodečné produkty byly odebrány nebo vyprodukovány, zpracovány a skladovány v zařízeních a byly získány z chovaných prasat, která splňují podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 5 a v článku 16; |
b) |
dárcovští samci a dárcovské samice prasat byli chováni ve schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty:
|
c) |
všechna chovaná prasata ve schváleném zařízení zacházejícím se zárodečnými produkty jsou nejméně jednou ročně podrobována laboratornímu vyšetření na africký mor prasat s příznivými výsledky. |
Článek 34
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II z uvedeného uzavřeného pásma do uzavřených pásem II nebo III v jiném členském státě
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 10 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek zárodečných produktů získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II ze schváleného zařízení zacházejícího se zárodečnými produkty nacházejícího se v uzavřeném pásmu II do uzavřených pásem II nebo III na území jiného dotčeného členského státu, pokud:
a) |
zárodečné produkty byly odebrány nebo vyprodukovány, zpracovány a skladovány v zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty za podmínek stanovených v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a v článku 16; |
b) |
dárcovští samci a dárcovské samice prasat byli chováni ve schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty:
|
c) |
zásilky zárodečných produktů splňují veškeré další vhodné veterinární záruky založené na kladném výsledku posouzení rizik opatření proti šíření afrického moru prasat:
|
d) |
všechna chovaná prasata ve schváleném odesílajícím zařízení zacházejícím se zárodečnými produkty jsou nejméně jednou ročně podrobena laboratornímu vyšetření na africký mor prasat s příznivými výsledky. |
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu:
a) |
vypracuje seznam schválených zařízení zacházejících se zárodečnými produkty, která splňují podmínky stanovené v odstavci 1 tohoto článku a která mají povolení pro přemísťování zásilek zárodečných produktů z uzavřeného pásma II v uvedeném dotčeném členském státě do uzavřených pásem II a III v jiném dotčeném členském státě; uvedený seznam musí obsahovat informace, které musí příslušný orgán dotčeného členského státu podle ustanovení článku 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/686 uchovávat o schválených zařízeních zacházejících se zárodečnými produkty prasat; |
b) |
zpřístupní seznam stanovený v písmenu a) veřejnosti na svých internetových stránkách a udržuje jej v aktuálním stavu; |
c) |
poskytne Komisi a ostatním členským státům odkaz na internetové stránky uvedené v písmenu b). |
ODDÍL 9
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma
Článek 35
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož členského státu za účelem jejich zpracování nebo neškodného odstranění
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma do podniku nebo zařízení nacházejícího se mimo uzavřená pásma II nebo III v témže členském státě a schváleného příslušným orgánem za účelem zpracování vedlejších produktů živočišného původu nebo jejich neškodného odstranění spalováním jako odpadu nebo jejich neškodného odstranění nebo využití spoluspalováním podle čl. 24 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1069/2009, pokud jsou dopravní prostředky jednotlivě vybaveny družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jejich polohu v reálném čase.
2. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu uvedených v odstavci 1:
a) |
umožní příslušnému orgánu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase; |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
3. Příslušný orgán může rozhodnout, že družicový navigační systém uvedený v odstavci 1 se nahradí zapečetěním jednotlivých dopravních prostředků, pokud:
a) |
zásilky vedlejších produktů živočišného původu získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III jsou přemísťovány v rámci téhož členského státu pouze pro účely uvedené v odstavci 1; |
b) |
každý dopravní prostředek je bezprostředně po nakládce zásilky vedlejších produktů živočišného původu zapečetěn úředním veterinárním lékařem; plombu smí v příslušném případě rozlomit a nahradit ji novou pouze úřední veterinární lékař nebo donucovací orgán členského státu po dohodě s příslušným orgánem dotčeného členského státu. |
4. Odchylně od čl. 11 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu rozhodnout o povolení přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu uvedených v odstavci 1 tohoto článku prostřednictvím dočasného sběrného zařízení schváleného v souladu s čl. 24 odst. 1 písm. i) nařízení (ES) č. 1069/2009, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu posoudil rizika vyplývající z takového přemísťování a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
vedlejší produkty živočišného původu se přemísťují pouze do schváleného dočasného sběrného zařízení, které se nachází v co nejkratší vzdálenosti od odesílajícího zařízení v témže dotčeném členském státě. |
Článek 36
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek hnoje získaného od prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož členského státu
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek hnoje, včetně podestýlky a použitého steliva, získaného od prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III na skládku nacházející se mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož členského státu v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v článku 51 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.
2. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek hnoje, včetně podestýlky a použitého steliva, získaného od prasat chovaných v uzavřeném pásmu II za účelem jeho zpracování nebo neškodného odstranění v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009 v podniku schváleném pro uvedené účely, který se nachází na území téhož členského státu.
3. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek hnoje, včetně podestýlky a použitého steliva, uvedeného v odstavcích 1 a 2:
a) |
umožní příslušnému orgánu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase; |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
4. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že družicový navigační systém uvedený v odst. 3 písm. a) se nahradí zapečetěním jednotlivých dopravních prostředků, pokud je každý dopravní prostředek zapečetěn úředním veterinárním lékařem bezprostředně po nakládce zásilky hnoje, včetně podestýlky a použitého steliva, uvedeného v odstavcích 1 a 2.
Uvedenou plombu smí v příslušném případě rozlomit a nahradit ji novou pouze úřední veterinární lékař nebo donucovací orgán dotčeného členského státu po dohodě s uvedeným příslušným orgánem.
Článek 37
Zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II mimo uvedená uzavřená pásma v rámci téhož členského státu pro účely zpracování vedlejších produktů živočišného původu podle čl. 24 odst. 1 písm. a), e) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do podniku nebo zařízení nacházejícího se mimo uzavřené pásmo II v témže členském státě a schváleného příslušným orgánem za účelem dalšího zpracování do podoby zpracovaného krmiva, pro výrobu zpracovaného krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a získaných produktů určených k použití mimo krmivový řetězec nebo pro přeměnu vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn či kompost podle čl. 24 odst. 1 písm. a), e) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
materiály kategorie 3 pocházejí z chovaných prasat a ze zařízení splňujících obecné podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článku 16; |
d) |
materiály kategorie 3 jsou získány z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II a poražených buď:
|
e) |
dopravní prostředek je jednotlivě vybaven družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jeho polohu v reálném čase; |
f) |
zásilky materiálů kategorie 3 jsou přemísťovány z jatek nebo jiných zařízení provozovatelů potravinářských podniků určených v souladu s čl. 44 odst. 1 přímo do:
|
2. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 uvedených v odstavci 1:
a) |
umožní příslušnému orgánu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase; |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že družicový navigační systém uvedený v odst. 1 písm. e) se nahradí zapečetěním jednotlivých dopravních prostředků, pokud:
a) |
materiály kategorie 3:
|
b) |
každý dopravní prostředek je bezprostředně po nakládce zásilky materiálů kategorie 3 uvedené v odstavci 1 zapečetěn úředním veterinárním lékařem. |
Uvedenou plombu smí v příslušném případě rozlomit a nahradit ji novou pouze úřední veterinární lékař nebo donucovací orgán dotčeného členského státu po dohodě s příslušným orgánem uvedeného členského státu.
Článek 38
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek materiálů kategorie 2 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma pro účely zpracování a neškodného odstranění v jiném členském státě
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu z materiálů kategorie 2, kromě hnoje (včetně podestýlky a použitého steliva), uvedeného v článku 36 tohoto nařízení, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III do zpracovatelského zařízení, kde mají být zpracovány metodami 1 až 5, jak jsou stanoveny v kapitole III přílohy IV nařízení (EU) č. 142/2011, nebo do spalovacího či spoluspalovacího zařízení podle čl. 24 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1069/2009, které se nachází v jiném členském státě, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
dopravní prostředek je jednotlivě vybaven družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jeho polohu v reálném čase; |
2. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek materiálů kategorie 2 uvedených v odstavci 1 tohoto článku, kromě hnoje (včetně podestýlky a použitého steliva) uvedeného v článku 36 tohoto nařízení:
a) |
umožní příslušnému orgánu dotčeného členského státu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase a |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
3. Příslušné orgány členských států odeslání a cíle zásilky materiálů kategorie 2 uvedených v odstavci 1 tohoto článku, kromě hnoje (včetně podestýlky a použitého steliva) uvedeného v článku 36 tohoto nařízení, zajistí kontroly uvedené zásilky v souladu s článkem 48 nařízení (ES) č. 1069/2009.
Článek 39
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo za účelem dalšího zpracování nebo přeměny v jiném členském státě
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do podniku nebo zařízení nacházejícího se v jiném členském státě a schváleného příslušným orgánem pro zpracování materiálů kategorie 3 do podoby zpracovaného krmiva, zpracovaného krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, získaných produktů určených k použití mimo krmivový řetězec nebo k přeměně materiálů kategorie 3 na bioplyn či kompost podle čl. 24 odst. 1 písm. a), e) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
materiály kategorie 3 pocházejí z chovaných prasat a ze zařízení splňujících obecné podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článku 16; |
d) |
materiály kategorie 3 uvedené v odstavci 1 jsou získány z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II a poražených buď:
|
e) |
dopravní prostředek je jednotlivě vybaven družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jeho polohu v reálném čase; |
f) |
vedlejší produkty živočišného původu jsou přemísťovány přímo z jatek nebo jiných zařízení provozovatelů potravinářských podniků určených v souladu s čl. 44 odst. 1 do:
|
2. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek materiálů kategorie 3:
a) |
umožní příslušnému orgánu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase; a |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
Článek 40
Zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech III mimo uvedené uzavřené pásmo v rámci téhož členského státu za účelem zpracování vedlejších produktů živočišného původu podle čl. 24 odst. 1 písm. a), e) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009
1. Odchylně od čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III mimo uvedené uzavřené pásmo do podniku nebo zařízení nacházejícího se mimo uzavřené pásmo III v témže členském státě a schváleného příslušným orgánem pro výrobu zpracovaného krmiva pro zvířata v zájmovém chovu, získaných produktů určených k použití mimo krmivový řetězec nebo pro přeměnu materiálů kategorie 3 na bioplyn či kompost podle čl. 24 odst. 1 písm. a), e) a g) nařízení (ES) č. 1069/2009, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
materiály kategorie 3 pocházejí z chovaných prasat a ze zařízení splňujících obecné podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článku 16; |
d) |
materiály kategorie 3 jsou získány z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III a poražených v souladu s článkem 29 nebo 30; |
e) |
dopravní prostředek je jednotlivě vybaven družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jeho polohu v reálném čase; |
f) |
zásilky materiálů kategorie 3 jsou přemísťovány přímo z jatek nebo jiných zařízení provozovatelů potravinářských podniků určených v souladu s čl. 44 odst. 1 do:
|
2. Dopravce odpovědný za přemísťování zásilek materiálů kategorie 3 uvedených v odstavci 1:
a) |
umožní příslušnému orgánu kontrolovat prostřednictvím družicového navigačního systému pohyb dopravního prostředku v reálném čase; |
b) |
uchová elektronické záznamy o uvedeném přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od data přemístění zásilky. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že družicový navigační systém uvedený v odst. 1 písm. e) se nahradí zapečetěním jednotlivých dopravních prostředků, pokud:
a) |
jsou materiály kategorie 3 přemísťovány pouze v rámci téhož členského státu pro účely uvedené v odstavci 1; |
b) |
každý dopravní prostředek je bezprostředně po nakládce zásilky materiálů kategorie 3 uvedené v odstavci 1 zapečetěn úředním veterinárním lékařem. |
Uvedenou plombu smí v příslušném případě rozlomit a nahradit ji novou pouze úřední veterinární lékař nebo donucovací orgán dotčeného členského státu po dohodě s příslušným orgánem uvedeného členského státu.
ODDÍL 10
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III mimo uvedená uzavřená pásma
Článek 41
Zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo na území téhož dotčeného členského státu
1. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 12 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo na území téhož dotčeného členského státu, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, pocházejí z prasat chovaných v zařízeních, která splňují další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. b) a c), čl. 15 odst. 2 a 3 a v článku 16; |
c) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, byly vyprodukovány v zařízeních určených v souladu s čl. 44 odst. 1. |
2. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 12 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu, nejsou-li splněny podmínky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, povolit přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo na území téhož dotčeného členského státu, pokud:
a) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, byly vyprodukovány v zařízeních určených v souladu s čl. 44 odst. 1; |
b) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, jsou buď
|
Článek 42
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do jiných členských států a do třetích zemí
Odchylně od zákazů stanovených v čl. 12 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II mimo uvedené uzavřené pásmo do jiných členských států a do třetích zemí, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, byly získány z prasat chovaných v zařízeních, která splňují obecné podmínky stanovené v:
|
d) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, byly vyprodukovány v zařízeních určených v souladu s čl. 44 odst. 1. |
Článek 43
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III do jiných uzavřených pásem I, II a III nebo oblastí mimo uzavřená pásma I, II a III na území téhož členského státu
Odchylně od zákazů stanovených v čl. 12 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III do jiných uzavřených pásem I, II a III nebo oblastí mimo uzavřená pásma I, II a III na území téhož členského státu, pokud:
a) |
jsou splněny obecné podmínky stanovené v čl. 43 odst. 2 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
b) |
jsou splněny další obecné podmínky stanovené v čl. 14 odst. 2; |
c) |
byly čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získány z prasat:
|
d) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, byly vyprodukovány v zařízeních určených v souladu s čl. 44 odst. 1; a buď
|
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ KE ZMÍRNĚNÍ RIZIKA TÝKAJÍCI SE AFRICKÉHO MORU PRASAT PRO POTRAVINÁŘSKÉ PODNIKY V DOTČENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH
Článek 44
Zvláštní určení jatek a bouráren/porcoven, chladírenských skladů, zařízení na zpracování masa a zařízení pro nakládání se zvěřinou
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu určí na žádost provozovatele potravinářského podniku zařízení pro:
a) |
okamžitou porážku chovaných prasat z uzavřených pásem II a III:
|
b) |
bourání/porcování, zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, z prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III podle článků 41, 42 a 43; |
c) |
přípravu zvěřiny podle oddílu 1 bodu 1.18 přílohy I nařízení (ES) č. 853/2004 a zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků z volně žijících prasat získaných v uzavřených pásmech I, II nebo III, jak je stanoveno v článcích 51 a 52 tohoto nařízení; |
d) |
přípravu zvěřiny podle oddílu 1 bodu 1.18 přílohy I nařízení (ES) č. 853/2004 a zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků z volně žijících prasat, pokud se uvedená zařízení nacházejí v uzavřených pásmech I, II nebo III, jak je stanoveno v článcích 51 a 52 tohoto nařízení. |
2. Příslušný orgán může rozhodnout, že určení uvedené v odstavci 1 se nevyžaduje pro zařízení na zpracování, bourání/porcování a skladování čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III a z volně žijících prasat získaných v uzavřených pásmech I, II nebo III a pro zařízení uvedené v odst. 1 písm. d), pokud:
a) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, pocházející z prasat jsou v uvedených zařízeních označeny zvláštním označením zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikačním označením podle článku 47; |
b) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, pocházející z prasat z uvedených zařízení jsou určeny pouze pro tentýž dotčený členský stát; |
c) |
vedlejší produkty živočišného původu z prasat z uvedených zařízení jsou zpracovány nebo neškodně odstraněny v souladu s článkem 35 pouze v témže členském státě. |
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu:
a) |
poskytne Komisi a ostatním členským státům odkaz na internetové stránky příslušného orgánu se seznamem určených zařízení a jejich činností uvedených v odstavci 1; |
b) |
udržuje seznam uvedený v písmenu a) v aktuálním stavu. |
Článek 45
Zvláštní podmínky pro určení zařízení sloužících k okamžité porážce prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III
Příslušný orgán dotčeného členského státu určí zařízení sloužící k okamžité porážce prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a) |
porážka prasat chovaných mimo uzavřená pásma II a III a prasat chovaných v uzavřených pásmech II nebo III, jejichž přemísťování vyžaduje povolení podle článků 24, 29 a 30, a produkce a skladování produktů z nich se provádí odděleně od porážky prasat chovaných v uzavřených pásmech I, II nebo III a od produkce a skladování produktů z nich, které nesplňují příslušné:
|
b) |
provozovatel zařízení má zavedeny dokumentované pokyny nebo postupy schválené příslušným orgánem dotčeného členského státu, které zajišťují, že podmínky stanovené v písmenu a) jsou splněny. |
Článek 46
Zvláštní podmínky pro určení zařízení na bourání/porcování, zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III
Příslušný orgán dotčeného členského státu určí zařízení na bourání/porcování, zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a) |
bourání/porcování, zpracování a skladování čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných mimo uzavřená pásma II a III a prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III se provádí odděleně od čerstvého masa a masných výrobků, včetně střívek, získaných z prasat chovaných v uzavřených pásmech II a III, které nesplňují příslušné:
|
b) |
provozovatel zařízení má zavedeny dokumentované pokyny nebo postupy schválené příslušným orgánem dotčeného členského státu, které zajišťují, že podmínky stanovené v písmenu a) jsou splněny. |
Článek 47
Zvláštní označení zdravotní nezávadnosti nebo identifikační označení
1. Příslušný orgán dotčeného členského státu zajistí, aby níže uvedené produkty živočišného původu byly označeny v souladu s odstavcem 2:
a) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu III, jak je uvedeno v čl. 43 písm. d) bodě ii); |
b) |
čerstvé maso a masné výrobky, včetně střívek, získané z prasat chovaných v uzavřeném pásmu II, pokud nejsou splněny zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek uvedených komodit mimo uzavřené pásmo II stanovené v čl. 41 odst. 1, jak je stanoveno v čl. 24 odst. 3 písm. e) a čl. 41 odst. 2 písm. b) bodě ii); |
c) |
čerstvé maso a masné výrobky z volně žijících prasat přemísťovaných v rámci uzavřeného pásma I nebo mimo uvedené uzavřené pásmo ze zařízení určeného v souladu s čl. 44 odst. 1, jak je stanoveno v čl. 52 odst. 1 písm. c) bodě iii) první odrážce. |
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu a v příslušném případě provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby:
a) |
na produkty živočišného původu uvedené v odstavci 1 tohoto článku a určené k přemísťování pouze v rámci téhož dotčeného členského státu bylo umístěno označení zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikační označení stanovené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 853/2004 se dvěma dalšími rovnoběžnými diagonálními čarami; |
b) |
po označení produktů živočišného původu stanoveném v odst. 2 písm. a) tohoto článku zůstaly informace požadované pro označení zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikační označení stanovené v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 853/2004 uvedeny dokonale čitelným písmem. |
3. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit používání jiné podoby zvláštního označení zdravotní nezávadnosti nebo v příslušném případě identifikačního označení, které nebude oválné a nebude možné je zaměnit s označením zdravotní nezávadnosti nebo identifikačním označením stanoveným v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 853/2004, po dobu dvanácti měsíců ode dne vyhlášení tohoto nařízení.
KAPITOLA V
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ K TLUMENÍ NÁKAZY VZTAHUJÍCÍ SE NA VOLNĚ ŽIJÍCÍ PRASATA V ČLENSKÝCH STÁTECH
Článek 48
Zvláštní zákazy přemísťování zásilek volně žijících prasat provozovateli
Příslušné orgány členských států zakáží v souladu s článkem 101 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/688 provozovatelům přemísťovat zásilky volně žijících prasat:
a) |
na celém území členského státu; |
b) |
z celého území členského státu do:
|
Článek 49
Zvláštní zákazy přemísťování čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu, vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřených pásem I, II a III a z uvedených uzavřených pásem
1. Příslušné orgány dotčených členských států zakáží přemísťování zásilek čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu, vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřených pásem I, II a III a mimo ně.
2. Příslušné orgány dotčených členských států zakáží přemísťování čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu, vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřených pásem I, II a III a mimo ně:
a) |
pro soukromé domácí použití; |
b) |
ze strany myslivců (lovců) za účelem dodávek malých množství volně žijících prasat nebo masa volně žijících prasat přímo konečnému spotřebiteli nebo místnímu maloobchodu, který je přímo dodává konečnému spotřebiteli, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 3 písm. e) nařízení (ES) č. 853/2004. |
Článek 50
Obecné zákazy přemísťování zásilek produktů získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě a jsou považovány za rizikové pro šíření afrického moru prasat
Příslušný orgán dotčeného členského státu může na území téhož členského státu zakázat přemísťování zásilek čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, pokud se příslušný orgán domnívá, že existuje riziko, že uvedená volně žijící prasata nebo produkty z nich mohou být zasaženy šířením afrického moru prasat nebo že mohou být zdrojem či nositelem jeho šíření.
Článek 51
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování zásilek masných výrobků získaných z volně žijících prasat v rámci uzavřených pásem I, II a III a z uvedených uzavřených pásem
1. Odchylně od zákazu stanoveného v čl. 49 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek masných výrobků získaných z volně žijících prasat ze zařízení nacházejících se v uzavřených pásmech I, II nebo III v rámci uzavřených pásem I, II nebo III a mimo ně do:
a) |
jiných uzavřených pásem I, II nebo III nacházejících se v témže dotčeném členském státě; |
b) |
oblastí nacházejících se mimo uzavřená pásma I, II a III téhož dotčeného členského státu a |
c) |
jiných členských států a do třetích zemí. |
2. Příslušný orgán dotčeného členského státu povolí přemísťování zásilek masných výrobků získaných z volně žijících prasat ze zařízení nacházejících se v uzavřeném pásmu I, II nebo III a uvedených v odstavci 1, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a) |
u každého volně žijícího prasete použitého pro účely produkce a zpracování masných výrobků v uzavřených pásmech I, II a III byly provedeny testy k identifikaci patogenu afrického moru prasat; |
b) |
před ošetřením uvedeným v písm. c) bodě ii) získal příslušný orgán negativní výsledky testů k identifikaci patogenu afrického moru prasat uvedených v písmenu a); |
c) |
masné výrobky z volně žijících prasat:
|
Článek 52
Zvláštní podmínky pro odchylky povolující přemísťování čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřených pásem I, II a III a z uzavřeného pásma I
1. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 49 odst. 1 a 2 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřeného pásma I a z uvedeného uzavřeného pásma do jiných uzavřených pásem I, II a III nebo do oblastí mimo uzavřená pásma I, II a III téhož členského státu, pokud:
a) |
u každého volně žijícího prasete byly před přemístěním zásilky čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu z uvedeného volně žijícího prasete provedeny testy k identifikaci patogenu afrického moru prasat; |
b) |
před přemístěním zásilky získal příslušný orgán dotčeného členského státu negativní výsledky testů k identifikaci patogenu afrického moru prasat uvedených v písmenu a); |
c) |
čerstvé maso, masné výrobky a veškeré další produkty živočišného původu z volně žijících prasat a těla volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, jsou přemísťovány v rámci uzavřeného pásma I nebo mimo ně v rámci téhož členského státu:
|
2. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 49 odst. 1 a 2 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, v rámci uzavřených pásem II a III téhož členského státu, pokud:
a) |
u každého volně žijícího prasete byly před přemístěním zásilky čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu pocházejících z uvedeného volně žijícího prasete nebo těla uvedeného volně žijícího prasete, které jsou určeny k lidské spotřebě, provedeny testy k identifikaci patogenu afrického moru prasat; |
b) |
před přemístěním zásilky získal příslušný orgán dotčeného členského státu negativní výsledky testů k identifikaci patogenu afrického moru prasat uvedených v písmenu a); |
c) |
čerstvé maso, masné výrobky a veškeré další produkty živočišného původu z volně žijících prasat a těla volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, jsou přemísťovány v rámci uzavřených pásem II a III v rámci téhož členského státu buď:
|
3. Příslušný orgán dotčeného členského státu může rozhodnout, že testy k identifikaci patogenu uvedené v odst. 1 písm. a) a odst. 2 písm. a) se v uzavřených pásmech I, II nebo III nevyžadují, pokud:
a) |
příslušný orgán dotčeného členského státu na základě náležitého a trvalého dozoru posoudil specifickou epizootologickou situaci afrického moru prasat a související rizika v konkrétním uzavřeném pásmu nebo v části takového uzavřeného pásma a uvedené posouzení vedlo k závěru, že riziko šíření afrického moru prasat je zanedbatelné; |
b) |
posouzení uvedené v písmenu a) je pravidelně přezkoumáváno:
|
c) |
zásilky čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu z volně žijících prasat a těla volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, jsou přemísťovány pouze:
|
Článek 53
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro zásilky čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, za účelem přemísťování z uzavřených pásem I, II a III
Provozovatelé smí přemísťovat zásilky čerstvého masa, masných výrobků a veškerých dalších produktů živočišného původu získaných z volně žijících prasat a těl volně žijících prasat, které jsou určeny k lidské spotřebě, z uzavřených pásem I, II a III pouze:
a) |
v případech, na něž se vztahují články 51 a 52, a |
b) |
pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny veterinárním osvědčením stanoveným v čl. 167 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/429, které obsahuje:
|
Jedná-li se však o přemísťování takových zásilek v rámci téhož dotčeného členského státu, může příslušný orgán v souladu s čl. 167 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) 2016/429 rozhodnout, že veterinární osvědčení nemusí být vydáno.
Článek 54
Zvláštní podmínky pro povolování přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů z volně žijících prasat v rámci uzavřených pásem I, II a III a mimo uvedená uzavřená pásma
1. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 49 odst. 1 a 2 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek získaných produktů z volně žijících prasat v rámci uzavřených pásem I, II a III a mimo uvedená uzavřená pásma do jiných uzavřených pásem I, II a III nebo do oblastí mimo uzavřená pásma I, II a III téhož členského státu a do jiných členských států, pokud byly uvedené produkty podrobeny ošetření zmírňujícímu rizika, které zajišťuje, že tyto získané produkty nepředstavují riziko pro šíření afrického moru prasat.
2. Odchylně od zákazů stanovených v čl. 49 odst. 1 může příslušný orgán dotčeného členského státu povolit přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu z volně žijících prasat v rámci uzavřených pásem I, II a III a mimo uvedená uzavřená pásma do jiných uzavřených pásem I, II a III a do oblastí mimo uzavřená pásma I, II a III téhož členského státu, pokud:
a) |
jsou tyto vedlejší produkty živočišného původu sebrány, přepraveny a neškodně odstraněny v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009; |
b) |
v případě přemísťování mimo uzavřená pásma I, II a III jsou dopravní prostředky jednotlivě vybaveny družicovým navigačním systémem, který umožňuje určit, přenášet a zaznamenávat jejich polohu v reálném čase; dopravce příslušnému orgánu umožní kontrolovat pohyb dopravního prostředku v reálném čase a uchová elektronické záznamy o přemístění po dobu nejméně dvou měsíců od přemístění zásilky. |
Článek 55
Povinnosti provozovatelů týkající se veterinárních osvědčení pro přemísťování zásilek vedlejších produktů živočišného původu z volně žijících prasat mimo uzavřená pásma I, II a III na území téhož dotčeného členského státu
Provozovatelé smí přemísťovat zásilky vedlejších produktů živočišného původu z volně žijících prasat mimo uzavřená pásma I, II a III v rámci téhož dotčeného členského státu v případě uvedeném v čl. 54 odst. 2, pouze pokud jsou uvedené zásilky doprovázeny:
a) |
obchodním dokladem uvedeným v kapitole III přílohy VIII nařízení (EU) č. 142/2011 a |
b) |
veterinárním osvědčením uvedeným v čl. 22 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
Příslušný orgán dotčeného členského státu však může v souladu s čl. 22 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 rozhodnout, že veterinární osvědčení se nevydá.
Článek 56
Národní akční plány pro volně žijící prasata za účelem zabránění šíření afrického moru prasat v Unii
1. Všechny členské státy vypracují ve lhůtě šesti měsíců ode dne vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie národní akční plány týkající se populací volně žijících prasat na jejich území za účelem zabránění šíření afrického moru prasat v Unii (dále jen „národní akční plány“), s cílem zajistit:
a) |
vysokou úroveň informovanosti o této nákaze a připravenosti s ohledem na rizika související se šířením afrického moru prasat prostřednictvím volně žijících prasat; |
b) |
prevenci, omezení šíření, tlumení a eradikaci afrického moru prasat; |
c) |
koordinovaná opatření týkající se volně žijících prasat s cílem zohlednit rizika, která uvedená zvířata představují v souvislosti se šířením afrického moru prasat. |
2. Národní akční plány se vypracují v souladu s minimálními požadavky stanovenými v příloze IV.
3. Členský stát může rozhodnout, že národní akční plán nevypracuje, pokud náležitý a trvalý dozor neprokázal v daném členském státě trvalý výskyt volně žijících prasat.
4. Opatření přijatá členskými státy v rámci národních akčních plánů musí být v příslušném případě kompatibilní s pravidly Unie v oblasti životního prostředí, včetně požadavků na ochranu přírody, stanovenými ve směrnicích 2009/147/ES a 92/43/EHS.
5. Členské státy předloží své národní akční plány a roční výsledky jejich provádění Komisi a ostatním členským státům.
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ INFORMAČNÍ A ŠKOLICÍ POVINNOSTI V ČLENSKÝCH STÁTECH
Článek 57
Zvláštní informační povinnosti dotčených členských států
1. Dotčené členské státy zajistí, aby přinejmenším provozovatelé železniční a autobusové dopravy a provozovatelé letišť a přístavů, cestovní kanceláře, pořadatelé loveckých výletů a provozovatelé poštovních služeb měli povinnost upozornit své zákazníky na opatření k tlumení této nákazy stanovená v tomto nařízení, a to tak, že cestujícím, kteří se přesouvají z uzavřených pásem I, II a III, a zákazníkům poštovních služeb poskytnou vhodným způsobem informace alespoň o hlavních zákazech stanovených v článcích 9, 11, 12, 48 a 49.
Za tímto účelem dotčené členské státy musí organizovat a realizovat pravidelné veřejné informační kampaně zaměřené na propagaci a šíření informací o zvláštních opatřeních k tlumení této nákazy stanovených v tomto nařízení.
2. Dotčené členské státy musí informovat Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva:
a) |
o změnách epizootologické situace, pokud jde o africký mor prasat na jejich území; |
b) |
o výsledcích dozoru týkajícího se afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat prováděného v uzavřených pásmech I, II a III a v oblastech mimo uvedená uzavřená pásma; |
c) |
o výsledcích dozoru týkajícího se afrického moru prasat u chovaných a volně žijících prasat prováděného v oblastech uvedených na seznamu v příloze II; |
(d) |
o dalších opatřeních a iniciativách přijatých za účelem prevence, tlumení a eradikace afrického moru prasat. |
Článek 58
Zvláštní školicí povinnosti dotčených členských států
Dotčené členské státy musí organizovat a pravidelně nebo ve vhodných intervalech pořádat zvláštní školení týkající se rizik afrického moru prasat a možných opatření v oblasti prevence, tlumení a eradikace alespoň pro tyto cílové skupiny:
a) |
veterinární lékaři; |
b) |
zemědělci chovající prasata a další příslušní provozovatelé a dopravci; |
c) |
myslivci (lovci). |
Článek 59
Zvláštní informační povinnosti všech členských států
1. Všechny členské státy zajistí, aby:
a) |
na důležitých trasách pozemní infrastruktury, jako jsou mezinárodní silniční komunikace a železnice, a v souvisejících pozemních dopravních sítích byly cestujícím poskytovány vhodné informace o rizicích přenosu afrického moru prasat a o zvláštních opatřeních k tlumení této nákazy stanovených v tomto nařízení:
|
b) |
byla zavedena nezbytná opatření ke zvyšování informovanosti zúčastněných stran působících v odvětví chovu prasat, včetně malých zařízení, o rizicích zavlečení a šíření viru afrického moru prasat a k poskytnutí nejvhodnějších informací o posílených opatřeních biologické bezpečnosti pro zařízení pro chovaná prasata nacházející se v uzavřených pásmech I, II nebo III, jak jsou stanovena v příloze III, zejména o opatřeních, která mají být v uzavřených pásmech I, II a III prosazována, a to prostředky, které jsou nejvhodnější k tomu, aby se tyto informace dostaly do jejich povědomí. |
2. Všechny členské státy musí zvyšovat informovanost o africkém moru prasat:
a) |
u veřejnosti v souladu s ustanovením článku 15 nařízení (EU) 2016/429; |
b) |
mezi veterinárními lékaři, zemědělci, dalšími příslušnými provozovateli a dopravci a myslivci (lovci). |
3. Všechny členské státy poskytnou veřejnosti a odborníkům uvedeným v odstavci 2 nejvhodnější informace o zmírňování rizik a posílených opatřeních biologické bezpečnosti, jak jsou stanoveny:
a) |
v příloze III; |
b) |
v pokynech Unie týkajících se afrického moru prasat, které byly dohodnuty s členskými státy v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva; |
c) |
v dostupných vědeckých podkladech poskytnutých Evropským úřadem pro bezpečnost potravin; |
d) |
v Kodexu zdraví suchozemských živočichů Světové organizace pro zdraví zvířat. |
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 60
Zrušení prováděcího nařízení (EU) 2021/605
Prováděcí nařízení (EU) 2021/605 se zrušuje ode dne 21. dubna 2023.
Článek 61
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třicátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 21. dubna 2023 do dne 20. dubna 2028.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1882 ze dne 3. prosince 2018 o uplatňování některých pravidel pro prevenci a tlumení nákaz na kategorie nákaz uvedených na seznamu a o stanovení seznamu druhů a skupin druhů, které představují značné riziko šíření zmíněných nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 308, 4.12.2018, s. 21).
(3) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 1).
(5) Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (Úř. věst. L 54, 26.2.2011, s. 1).
(6) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 ze dne 7. dubna 2021, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (Úř. věst. L 129, 15.4.2021, s. 1).
(7) Kodex zdraví suchozemských živočichů, Světová organizace pro zdraví zvířat (2022).
(8) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_cs
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55).
(10) EFSA Journal 2018;16(7):5344.
(11) EFSA Journal 2020;18(1):5996.
(12) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).
(13) Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
(14) V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s čl. 5 odst. 4 Protokolu o Irsku/Severním Irsku ve spojení s přílohou 2 uvedeného protokolu, zahrnují pro účely tohoto nařízení odkazy na členské státy Spojené království s ohledem na Severní Irsko.
(15) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/686 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o schvalování zařízení zacházejících se zárodečnými produkty, sledovatelnost a veterinární požadavky při přemísťování zárodečných produktů určitých chovaných suchozemských zvířat v rámci Unie (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 1).
(16) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/2154 ze dne 14. října 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o veterinární požadavky, požadavky na certifikaci a hlášení pro přemísťování produktů živočišného původu ze suchozemských zvířat v rámci Unie (Úř. věst. L 431, 21.12.2020, s. 5).
(17) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/688 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o veterinární požadavky na přemísťování suchozemských zvířat a násadových vajec v rámci Unie (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 140).
PŘÍLOHA I
UZAVŘENÁ PÁSMA I, II A III
ČÁST I
1. Německo
Tato uzavřená pásma I v Německu:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Estonsko
Tato uzavřená pásma I v Estonsku:
— |
Hiiu maakond. |
3. Řecko
Tato uzavřená pásma I v Řecku:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Lotyšsko
Tato uzavřená pásma I v Lotyšsku:
— |
Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Litva
Tato uzavřená pásma I v Litvě:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
6. Maďarsko
Tato uzavřená pásma I v Maďarsku:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Polsko
Tato uzavřená pásma I v Polsku:
|
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
8. Slovensko
Tato uzavřená pásma I na Slovensku:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
9. Itálie
Tato uzavřená pásma I v Itálii:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Emilia-Romagna Region:
|
|
Lombardia Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Česká republika
Tato uzavřená pásma I v České republice:
|
Liberecký kraj:
|
ČÁST II
1. Bulharsko
Tato uzavřená pásma II v Bulharsku:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Německo
Tato uzavřená pásma II v Německu:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Estonsko
Tato uzavřená pásma II v Estonsku:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Lotyšsko
Tato uzavřená pásma II v Lotyšsku:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litva
Tato uzavřená pásma II v Litvě:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Maďarsko
Tato uzavřená pásma II v Maďarsku:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Polsko
Tato uzavřená pásma II v Polsku:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie lubelskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
|
w województwie pomorskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
8. Slovensko
Tato uzavřená pásma II na Slovensku:
— |
the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
— |
the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’. |
9. Itálie
Tato uzavřená pásma II v Itálii:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Česká republika
Tato uzavřená pásma II v České republice:
|
Liberecký kraj:
|
ČÁST III
1. Bulharsko
Tato uzavřená pásma III v Bulharsku:
— |
in Blagoevgrad region:
|
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
in Plovdiv region
|
— |
in Varna region:
|
2. Itálie
Tato uzavřená pásma III v Itálii:
— |
Sardinia Region: the whole territory. |
3. Lotyšsko
Tato uzavřená pásma III v Lotyšsku:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Litva
Tato uzavřená pásma III v Litvě:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Polsko
Tato uzavřená pásma III v Polsku:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
6. Rumunsko
Tato uzavřená pásma III v Rumunsku:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Slovensko
Tato uzavřená pásma III na Slovensku:
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
— |
In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
— |
In the district Of Sabinov: Daletice, |
— |
In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
In the district of Svidník: Pstruša, |
— |
In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
— |
In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
— |
The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
PŘÍLOHA II
OBLASTI VYMEZENÉ NA ÚROVNI UNIE JAKO PÁSMA INFEKCE NEBO JAKO UZAVŘENÁ PÁSMA ZAHRNUJÍCÍ OCHRANNÁ PÁSMA A PÁSMA DOZORU
(podle čl. 6 odst. 2 a čl. 7 odst. 2)
Část A – Oblasti vymezené jako pásma infekce v návaznosti na ohnisko afrického moru prasat u volně žijících prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy:
Členský stát:
Referenční číslo ADIS (1) příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti |
|
|
|
Část B – Oblasti vymezené jako uzavřená pásma zahrnující ochranná pásma a pásma dozoru v návaznosti na ohnisko afrického moru prasat u chovaných prasat v členském státě nebo oblasti dříve prostých nákazy:
Členský stát:
Referenční číslo ADIS příslušného ohniska |
Oblast zahrnující: |
Datum ukončení platnosti |
|
Ochranné pásmo: Pásmo dozoru: |
|
(1) Informační systém EU o nákazách zvířat.
PŘÍLOHA III
POSÍLENÁ OPATŘENÍ BIOLOGICKÉ BEZPEČNOSTI V ZAŘÍZENÍCH PRO CHOVANÁ PRASATA NACHÁZEJÍCÍCH SE V UZAVŘENÝCH PÁSMECH I, II A III
(podle čl. 16 odst. 1 písm. b) bodu i))
1. |
V zařízeních pro chovaná prasata nacházejících se v uzavřených pásmech I, II a III umístěných v dotčených členských státech se provedou níže uvedená posílená opatření biologické bezpečnosti podle čl. 16 odst. 1 písm. b) bodu i) v případě přemísťování níže uvedených zásilek povoleného příslušným orgánem v souladu s tímto nařízením:
|
2. |
Provozovatelé zařízení pro chovaná prasata nacházejících se v uzavřených pásmech I, II a III umístěných v dotčených členských státech v případě povoleného přemísťování uvedeného v bodě 1 v rámci uvedených pásem a mimo ně zajistí, aby v zařízeních pro chovaná prasata byla provedena níže uvedená posílená opatření biologické bezpečnosti:
|
PŘÍLOHA IV
MINIMÁLNÍ POŽADAVKY NA NÁRODNÍ AKČNÍ PLÁNY PRO VOLNĚ ŽIJÍCÍ PRASATA S CÍLEM ZABRÁNIT ŠÍŘENÍ AFRICKÉHO MORU PRASAT V UNII
(podle článku 56)
Národní akční plány pro volně žijící prasata s cílem zabránit šíření afrického moru prasat v Unii musí obsahovat alespoň:
(a) |
strategické cíle a priority národního akčního plánu; |
(b) |
oblast působnosti plánu včetně území, na které se národní akční plán vztahuje; |
(c) |
v příslušných případech popis vědeckých údajů, jimiž se řídí opatření stanovená v národním akčním plánu, nebo odkaz na pokyny Unie pro africký mor prasat dohodnuté s členskými státy ve Stálém výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva (1); |
(d) |
popis úloh a funkcí příslušných institucí a zúčastněných stran; |
(e) |
odhady velikosti populace volně žijících prasat v rámci členského státu nebo jeho regionů a popis metody odhadu; |
(f) |
popis mysliveckého hospodaření v rámci členského státu včetně přehledu honiteb, mysliveckých (loveckých) sdružení, loveckých sezón a specifických metod a nástrojů lovu; |
(g) |
popis kvalitativních a/nebo kvantitativních ročních, průběžných a dlouhodobých cílů a prostředků pro vhodnou kontrolu a v případě potřeby snížení populace volně žijících prasat, včetně cílů pro roční odstřely, v příslušných případech; |
(h) |
popis nebo odkazy na vnitrostátní požadavky biologické bezpečnosti týkající se lovu volně žijících prasat; |
(i) |
popis a odkazy na příslušná unijní nebo vnitrostátní opatření biologické bezpečnosti pro zařízení pro chovaná prasata, jejichž cílem je ochrana těchto zvířat před volně žijícími prasaty; |
(j) |
prováděcí opatření včetně harmonogramu pro jednotlivá opatření; |
(k) |
komunikační strategii pro myslivce (lovce), popis cílených osvětových a vzdělávacích kampaní týkajících se afrického moru prasat a související odkazy na tyto kampaně pro myslivce (lovce) s cílem zabránit zavlečení a šíření uvedené nákazy myslivci (lovci); |
(l) |
společné programy spolupráce mezi odvětvím zemědělství a životního prostředí zajišťující udržitelné myslivecké hospodaření, provádění zákazu přikrmování a zemědělské postupy zaměřené na usnadnění prevence, tlumení a eradikace afrického moru prasat, v příslušných případech; |
(m) |
v příslušných případech popis přeshraniční spolupráce s jinými členskými státy a třetími zeměmi týkající se hospodaření s volně žijícími prasaty; |
(n) |
popis povinného trvalého dozoru prostřednictvím vyšetřování mrtvých volně žijících prasat pomocí testů k identifikaci patogenů afrického moru prasat na celém území členského státu; |
(o) |
posouzení případných významných negativních účinků loveckých činností na druhy a stanoviště chráněné podle příslušných pravidel Unie v oblasti životního prostředí, včetně požadavků na ochranu přírody, stanovených ve směrnicích 2009/147/ES a 92/43/EHS, a v případě potřeby popis preventivních a zmírňujících opatření snižujících negativní dopad na životní prostředí. |
(1) https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_cs
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/151 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/595
ze dne 16. března 2023,
kterým se stanoví formulář pro výkaz týkající se vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů podle nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/770
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) 2021/770 ze dne 30. dubna 2021 o výpočtu vlastního zdroje z plastových obalových odpadů, které nejsou recyklovány, o metodách a postupu pro poskytování tohoto vlastního zdroje, o opatřeních ke krytí hotovostních nároků a o některých aspektech vlastního zdroje z hrubého národního důchodu (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,
po konzultaci s výborem zřízeným článkem 39 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle čl. 5 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) 2021/770 by členské státy měly Komisi zasílat statistické údaje o hmotnosti vyprodukovaných a recyklovaných plastových obalových odpadů v kilogramech, jakož i výpočet částky vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů. |
(2) |
V zájmu omezení administrativní zátěže by členské státy měly mít možnost předávat statistické údaje a částku vlastního zdroje v jediném výkazu. |
(3) |
Údaje o produkci a recyklaci plastových obalových odpadů představují základ pro výpočet příspěvků členských států do souhrnného rozpočtu Unie. Je proto nezbytné zlepšit srovnatelnost, spolehlivost a úplnost uvedených údajů. |
(4) |
Aby byla zaručena srovnatelnost, spolehlivost a úplnost údajů napříč členskými státy, je vhodné stanovit podrobná pravidla pro údaje, které mají být obsaženy ve výkazu předkládaném Komisi. |
(5) |
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES (3) umožňuje vykazovat údaje o obalech uvedených na trh jako údaje o vzniklém obalovém odpadu. Tato metoda vykazování údajů by však mohla vést k rozdílnému výpočtu množství odpadu v jednotlivých členských státech, a tudíž k méně srovnatelným údajům mezi členskými státy používajícími „přístup založený na množství uvedeném na trh“ a členskými státy používajícími „přístup založený na analýze odpadů“. |
(6) |
Je nezbytné stanovit jednotné podmínky pro vykazování údajů, aby všechny členské státy vykazovaly informace o plastových obalových odpadech srovnatelným způsobem, a zajistilo se tak rovné zacházení s těmito informacemi při ověřování údajů a objasnění použitelné metodiky pro účely vlastního zdroje z plastů. Proto by měla být podrobněji popsána metodika výpočtu stanovená v rozhodnutí Komise 2005/270/ES (4). |
(7) |
Pokud se k odhadu množství vyprodukovaných plastových obalových odpadů použije přístup založený na množství uvedeném na trh, údaje o množství uvedeném na trh by měly být doplněny opravnými faktory, aby byly pokryty všechny plastové obalové odpady vyprodukované v daném členském státě, a zajistila se tak spolehlivost a přesnost vykazovaných údajů. |
(8) |
Množství vyprodukovaných plastových obalových odpadů by mělo být stanoveno pomocí obou dostupných přístupů, aby byl pro všechny členské státy vypočten spolehlivý odhad srovnatelným způsobem. |
(9) |
Aby bylo možné sledovat změny u poskytnutých údajů, je nezbytné, aby v případě revize předchozího výkazu členské státy v momentě předložení revidovaných údajů uvedly, které údaje byly změněny, a zároveň vysvětlily důvody rozdílů. |
(10) |
V případě, že existují rozdíly oproti údajům o plastových obalových odpadech vykázaným podle směrnice 94/62/ES, měly by členské státy rovněž vysvětlit důvody těchto rozdílů, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví formulář pro výkaz týkající se vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1) |
„odpady“ se rozumí odpad podle definice v čl. 3 bodě 1 směrnice 2008/98/ES; |
2) |
„odděleně sebraným“ se rozumí množství odpadů sebraných prostřednictvím tříděného sběru podle definice v čl. 3 bodě 11 směrnice 2008/98/ES; |
3) |
„recyklovaným“ se rozumí množství odpadů podrobených recyklaci podle definice v čl. 3 bodě 17 směrnice 2008/98/ES; |
4) |
„plastem“ se rozumí plast podle definice v čl. 3 bodě 1a směrnice 94/62/ES; |
5) |
„obaly“ se rozumí obaly podle definice v čl. 3 bodě 1 směrnice 94/62/ES; |
6) |
„opakovaně použitelnými obaly“ se rozumí opakovaně použitelné obaly podle definice v čl. 3 bodě 2a směrnice 94/62/ES; |
7) |
„obalovými odpady“ se rozumí obalové odpady podle definice v čl. 3 bodě 2 směrnice 94/62/ES; |
8) |
„místem výpočtu“ se rozumí místo výpočtu podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. d) a v příloze II rozhodnutí 2005/270/ES; |
9) |
„online tržištěm“ se rozumí online tržiště podle definice v čl. 2 bodě 17 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU (5); |
10) |
„vyprodukovanými plastovými obalovými odpady“ se rozumí množství plastových obalů, včetně plastových součástí kompozitních a jiných obalů, které se v daném členském státě v daném kalendářním roce stane odpadem, vyjádřené v kilogramech; |
11) |
„recyklovanými plastovými obalovými odpady“ se rozumí množství plastových obalových odpadů, včetně plastových součástí kompozitních a jiných obalů, v místě výpočtu plastů, vyjádřené v kilogramech; |
12) |
„organizací odpovědnosti výrobců“ se rozumí organizace vykonávající povinnosti vyplývající z rozšířené odpovědnosti výrobců jménem výrobců výrobků; |
13) |
„uvedením na trh“ se rozumí jakékoli první dodání výrobku k distribuci, spotřebě nebo použití na trhu členského státu v rámci obchodní činnosti, ať už za úplatu, nebo bezplatně; |
14) |
„přístupem založeným na množství uvedeném na trh“ se rozumí metoda odhadu vyprodukovaných plastových obalových odpadů na základě údajů o uvádění na trh od organizací odpovědnosti výrobců a/nebo jiných zdrojů; údaje se případně doplní o odhadnutá množství týkající se:
|
15) |
„přístupem založeným na analýze odpadů“ se rozumí metoda odhadu celkového ročního množství plastových obalových odpadů pomocí kombinace údajů o odděleně sebraných (plastových) obalových odpadech s údaji o směsném komunálním odpadu na základě analýzy složení odpadů ne starší než čtyři roky a s jakýmikoli dalšími relevantními údaji o odpadech, včetně průmyslových a obchodních plastových obalových odpadů; |
16) |
„subjektem zneužívajícím systémy rozšířené odpovědnosti výrobce“ se rozumí výrobce nebo distributor uvádějící na trh plastové obaly nebo balené výrobky, který nevykazuje údaje organizaci odpovědnosti výrobců ani orgánu veřejné moci, ani jinak nepřebírá finanční odpovědnost nebo finanční a organizační odpovědnost za nakládání s plastovými obalovými odpady, nebo vykazuje menší množství, než jaké bylo skutečně uvedeno na trh; |
17) |
hodnotou „de minimis“ se rozumí minimální prahová hodnota, kterou mohou stanovit členské státy, a pokud jí není dosaženo, nevyžaduje se vykazování údajů organizaci odpovědnosti výrobců ani orgánu veřejné moci; |
18) |
„subjektem samostatně plnícím rozšířenou odpovědnost výrobce“ se rozumí výrobce, který přebírá finanční odpovědnost nebo finanční a organizační odpovědnost za nakládání s plastovými obalovými odpady, a proto není povinen vykazovat údaje organizaci odpovědnosti výrobců; |
19) |
„vývozem po uvedení na trh“ se rozumí balené produkty a/nebo obaly vyvážené do jiného členského státu nebo do třetí země poté, co byly uvedeny na trh v jednom členském státě; |
20) |
„online obchodem“ se rozumí obchod se zbožím uvnitř Unie uskutečňovaný elektronickými prostředky; |
21) |
„soukromým dovozem“ se rozumí balení výrobků dovážených fyzickou osobou pro vlastní konečné použití z jiného členského státu z kamenného obchodu nebo ze třetí země z kamenného obchodu nebo prostřednictvím online tržiště; |
22) |
„soukromým vývozem“ se rozumí balení výrobků vyvážených fyzickou osobou pro vlastní konečné použití do jiného členského státu nebo do třetí země z kamenného obchodu; |
23) |
„opakovaně použitelnými obaly poprvé uvedenými na trh“ se rozumí první dodání opakovaně použitelných obalů obsahujících výrobky k distribuci, spotřebě nebo použití na trhu členského státu v rámci obchodní činnosti. |
Článek 3
Roční výkaz
1. Roční výkaz uvedený v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) 2021/770 musí obsahovat statistické údaje o hmotnosti vyprodukovaných a recyklovaných plastových obalových odpadů a uvádět výpočet částky vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů. Roční výkaz slouží jako podklad pro kontrolu vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů a dohled nad nimi ze strany Komise.
2. Pro odhad vyprodukovaných plastových obalových odpadů jsou přijatelné tyto přístupy:
a) |
přístup založený na množství uvedeném na trh; |
b) |
přístup založený na analýze odpadů. |
3. Výpočty založené na obou přístupech uvedených v písmenech a) a b) se upraví tak, aby byla zajištěna srovnatelnost, spolehlivost a úplnost výsledků.
4. Členské státy provedou odhady pomocí obou přístupů uvedených v odst. 2 písm. a) a b) a poskytnou jediný odhad vyprodukovaných odpadů zprůměrováním dostupných výsledků, aby bylo možné účinně využít všechny dostupné základní zdrojové údaje, na nichž jsou založeny jednotlivé přístupy k sestavování statistiky produkce odpadů.
5. Jakýkoli rozdíl mezi údaji získanými pomocí obou přístupů uvedených v odst. 2 písm. a) a b) musí být podrobně vysvětlen ve formátu stanoveném v tabulce 3 v příloze I.
6. Kromě statistických údajů musí roční výkaz obsahovat v příslušných případech vysvětlení:
a) |
metodických změn; |
b) |
revizí dříve vykázaných statistických údajů; |
c) |
jakéhokoli rozdílu mezi údaji o plastových obalových odpadech vykázaných do 30. června podle směrnice 94/62/ES a statistickými údaji vykázanými do 31. července téhož roku podle nařízení (EU, Euratom) 2021/770, kromě rozdílů vyplývajících z přepočtu kilogramů na tuny. |
Vysvětlení se poskytnou ve formátu stanoveném v příloze II.
Článek 4
Struktura údajů
1. Statistické údaje v ročním výkazu se řídí strukturou uvedenou v tabulce 1 v příloze I.
2. Výpočet částky vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů v ročním výkazu se zahrne do tabulky 2 v příloze I.
3. Podrobné členění statistických údajů se poskytne v souladu s tabulkou 3 v příloze I.
4. Výkaz za první vykazovaný rok musí obsahovat údaje za rok 2021.
Článek 5
Předávání výkazu a revizí
1. Členské státy předávají Komisi (Eurostatu) elektronicky roční výkaz za druhý rok předcházející běžnému roku („n-2“).
2. Roční výkaz uvedený v odstavci 1 se předává nejpozději do 31. července každého roku.
3. Veškeré revize údajů za předchozí roky se sdělí Komisi (Eurostatu) opětovným předáním ročního výkazu spolu s vysvětlením provedených změn.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 165, 11.5.2021, s. 15.
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).
(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10).
(4) Rozhodnutí Komise 2005/270/ES ze dne 22. března 2005, kterým se stanoví formáty vztahující se k databázovému systému podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 86, 5.4.2005, s. 6).
(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU ze dne 25. října 2011 o právech spotřebitelů, kterou se mění směrnice Rady 93/13/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/44/ES a zrušuje směrnice Rady 85/577/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 64).
PŘÍLOHA I
Výkazy týkající se vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů
Tabulka 1. Množství nerecyklovaných plastových obalových odpadů (v kilogramech) |
||||
Referenční rok: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
Tabulka 2. Částka vlastního zdroje z nerecyklovaných plastových obalových odpadů (1) (v EUR) |
||||
Referenční rok: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
Tabulka 3. Komplexnost odhadů; kontrolní a ověřovací opatření |
||||||
Referenční rok: |
|
|
||||
Vyprodukované plastové obalové odpady |
||||||
Vyprodukované plastové obalové odpady – přístup založený na množství uvedeném na trh na základě údajů od organizací odpovědnosti výrobců |
kg |
Vysvětlení (v příslušných případech) |
||||
Množství uvedené na trh na základě údajů od organizací odpovědnosti výrobců před jakoukoli úpravou |
|
|
||||
Výrobci pod prahovou hodnotou (de minimis) |
|
|
||||
Subjekty samostatně plnící rozšířenou odpovědnost výrobce |
|
|
||||
Subjekty zneužívající systémy rozšířené odpovědnosti výrobce |
|
|
||||
Vývoz po uvedení na trh |
|
|
||||
Online obchod |
|
|
||||
Soukromý dovoz |
|
|
||||
Soukromý vývoz |
|
|
||||
Opakovaně použitelné obaly poprvé uvedené na trh (2) |
|
|
||||
Opakovaně použitelné obaly, které se staly odpady (3) |
|
|
||||
Jiné provedené úpravy |
|
|
||||
|
Seznam úprav |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Vyprodukované plastové obalové odpady – přístup založený na množství uvedeném na trh na základě údajů jiných než od organizací odpovědnosti výrobců |
kg |
Vysvětlení (v příslušných případech) |
||||
Množství uvedené na trh na základě údajů jiných než od organizací odpovědnosti výrobců – před jakoukoli úpravou |
|
|
||||
Statistika produkce |
|
|
||||
Statistika zahraničního obchodu |
|
|
||||
Specifická zjišťování |
|
|
||||
Elektronický rejstřík a sdělování administrativních údajů |
|
|
||||
Soukromý dovoz |
|
|
||||
Soukromý vývoz |
|
|
||||
Jiné provedené úpravy |
|
|
||||
|
Seznam úprav |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Vyprodukované plastové obalové odpady celkem – přístup založený na množství uvedeném na trh |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Vyprodukované plastové obalové odpady – přístup založený na analýze odpadů |
kg |
Vysvětlení (v příslušných případech) |
||||
Sebrané odděleně |
|
|
||||
Komunální odpad |
|
|
||||
Průmyslový a obchodní odpad |
|
|
||||
Jiné provedené úpravy |
|
|
||||
|
Seznam úprav |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Vyprodukované plastové obalové odpady celkem – přístup založený na analýze odpadů |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Rozdíl mezi údaji o množství uvedeném na trh a odhadem podle přístupu založeného na analýze odpadů |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Rozhodnutí o zprůměrování |
Vysvětlení |
|||||
|
|
|||||
Zprůměrovaná částka (jak je vykázána v tabulce 1): Vyprodukované plastové obalové odpady celkem |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Recyklované plastové obalové odpady |
||||||
Recyklované plastové obalové odpady |
kg |
Vysvětlení (v příslušných případech) |
||||
Plastové obalové odpady recyklované v daném členském státě |
|
|
||||
Plastové obalové odpady recyklované v jiném členském státě |
|
|
||||
Plastové obalové odpady recyklované mimo EU |
|
|
||||
Seznam provedených úprav |
Vysvětlení |
|||||
|
|
|||||
Recyklované plastové obalové odpady celkem |
kg |
|
||||
|
|
|
(1) V souladu s čl. 2 odst. 1 písm. c) a čl. 2 odst. 2 třetím pododstavcem rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053.
(2) Odpočet se provede v případě, že jsou opakovaně použitelné obaly zahrnuty do celkového množství obalů uvedených na trh nebo do jakékoli opravy v tomto seznamu.
(3) Zahrnuje opakovaně použitelné obaly uvedené na trh poprvé a obaly z předchozích období, které se v tomto období staly odpady.
PŘÍLOHA II
Vysvětlení rozdílů
Tabulka 1. Vysvětlení rozdílů oproti údajům vykázaným podle směrnice 94/62/ES (vykázat pouze v příslušných případech) |
||||
Položka |
Výše rozdílu (kg) (1) |
Vysvětlení |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
Tabulka 2. Vysvětlení metodických změn ve srovnání s předchozím rokem (vykázat pouze v příslušných případech) |
||
Položka |
Vysvětlení metodických změn (v příslušných případech) |
|
Vyprodukované plastové obalové odpady – přístup založený na množství uvedeném na trh na základě údajů od organizací odpovědnosti výrobců |
|
|
Množství uvedené na trh na základě údajů od organizací odpovědnosti výrobců před jakoukoli úpravou |
|
|
Výrobci pod prahovou hodnotou (de minimis) |
|
|
Subjekty samostatně plnící rozšířenou odpovědnost výrobce |
|
|
Subjekty zneužívající systémy rozšířené odpovědnosti výrobce |
|
|
Vývoz po uvedení na trh |
|
|
Online obchod |
|
|
Soukromý dovoz |
|
|
Soukromý vývoz |
|
|
Opakovaně použitelné obaly poprvé uvedené na trh (2) |
|
|
Opakovaně použitelné obaly, které se staly odpady (3) |
|
|
Jiné provedené úpravy |
|
|
|
Seznam úprav |
|
|
|
|
Vyprodukované plastové obalové odpady – přístup založený na množství uvedeném na trh na základě údajů jiných než od organizací odpovědnosti výrobců |
|
|
Množství uvedené na trh na základě údajů jiných než od organizací odpovědnosti výrobců – před jakoukoli úpravou |
|
|
Statistika produkce |
|
|
Statistika zahraničního obchodu |
|
|
Specifická zjišťování |
|
|
Elektronický rejstřík a sdělování administrativních údajů |
|
|
Soukromý dovoz |
|
|
Soukromý vývoz |
|
|
Jiné provedené úpravy |
|
|
|
Seznam úprav |
|
|
|
|
Vyprodukované odpady – přístup založený na analýze odpadů |
|
|
Seznam provedených úprav |
|
|
|
|
|
Vyprodukované plastové obalové odpady celkem |
|
|
Recyklované plastové obalové odpady |
|
|
Plastové obalové odpady recyklované v daném členském státě |
|
|
Plastové obalové odpady recyklované v jiném členském státě |
|
|
Plastové obalové odpady recyklované mimo EU |
|
|
Seznam provedených úprav |
|
|
|
|
|
Recyklované plastové obalové odpady celkem |
|
(1) Údaje vykázané v tomto výkazu minus údaje vykázané podle směrnice 94/62/ES.
(2) Odpočet se provede pouze v případě, že jsou opakovaně použitelné obaly zahrnuty do celkového množství obalů uvedených na trh nebo do jakékoli opravy v tomto seznamu. V tomto případě se údaj vypočítá jako čistá hodnota přítoků a odtoků.
(3) Zahrnuje opakovaně použitelné obaly uvedené na trh poprvé a obaly z předchozích období, které se v tomto období staly odpady.
ROZHODNUTÍ
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/161 |
ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/596
ze dne 13. března 2023
o jmenování jednoho náhradníka Výboru regionů, navrženého Belgickým královstvím
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy, s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/852 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Výboru regionů (1),
s ohledem na návrh belgické vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle čl. 300 odst. 3 Smlouvy se má Výbor regionů skládat ze zástupců regionálních a místních samosprávných celků, kteří buď mají volební mandát v některém regionálním nebo místním samosprávném celku, nebo jsou politicky odpovědní volenému shromáždění. |
(2) |
Dne 20. ledna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/102 (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025. |
(3) |
Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní Alexia BERTRANDOVÁ navržena na jmenování, se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů. |
(4) |
Belgická vláda navrhla pana Pierra-Yvese JEHOLETA, který je zástupcem regionálního samosprávného celku a má volební mandát v regionálním samosprávném celku, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles, jako náhradníka Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pan Pierre-Yves JEHOLET, zástupce regionálního samosprávného celku, který má volební mandát, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles, je jmenován jako náhradník do Výboru regionů na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2025.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 13. března 2023.
Za Radu
předseda
J. PEHRSON
(1) Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 13.
(2) Rozhodnutí Rady (EU) 2020/102 ze dne 20. ledna 2020 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2020 do 25. ledna 2025 (Úř. věst. L 20, 24.1.2020, s. 2).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/163 |
ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/597
ze dne 13. března 2023
o jmenování jednoho člena Evropského hospodářského a sociálního výboru, navrženého Portugalskou republikou
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 302 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2019/853 ze dne 21. května 2019, kterým se stanoví složení Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na návrh portugalské vlády,
po konzultaci s Evropskou komisí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle čl. 300 odst. 2 Smlouvy se má Hospodářský a sociální výbor skládat ze zástupců organizací zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších subjektů zastupujících občanskou společnost, zejména v sociálně-hospodářské, občanské, profesní a kulturní oblasti. |
(2) |
Dne 2. října 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/1392 (2) o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025. |
(3) |
Po odstoupení pana Carlose Alberta MINEIRA AIRESE se uvolnilo jedno místo člena Evropského hospodářského a sociálního výboru. |
(4) |
Portugalská vláda navrhla na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2025, jako člena Evropského hospodářského a sociálního výboru pana Antónia Augusta DA ASCENÇÃA MENDONÇU, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (předseda portugalského Svazu ekonomů, Národní rada profesních svazů), |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pan António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (předseda portugalského Svazu ekonomů, Národní rada profesních svazů) je jmenován členem Evropského hospodářského a sociálního výboru na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2025.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 13. března 2023.
Za Radu
předseda
J. PEHRSON
(1) Úř. věst. L 139, 27.5.2019, s. 15.
(2) Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1392 ze dne 2. října 2020, kterým se jmenují členové Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025 a zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Rady, kterým se jmenují členové Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2020 do 20. září 2025, přijaté dne 18. září 2020 (Úř. věst. L 322, 5.10.2020, s. 1).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/165 |
ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/598
ze dne 14. března 2023,
kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2021/698 s cílem zahrnout do něj Program Unie pro bezpečnou konektivitu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V důsledku zavádění, provozu a využívání systémů a služeb zřízených v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588 (1), by mohla vznikat řada hrozeb pro bezpečnost a zásadní zájmy Unie a jejích členských států. |
(2) |
Proto je vhodné rozšířit oblast působnosti rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 (2) na systémy a služby zřízené v rámci Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí (SZBP) 2021/698 se mění takto:
1) |
název se nahrazuje tímto: „Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívaných v rámci Kosmického programu Unie a Programu Unie pro bezpečnou konektivitu, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP“; |
2) |
v čl. 1 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
|
3) |
v článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Při provádění tohoto rozhodnutí se náležitě zohlední rozdíly mezi složkami programů, zejména pokud jde o pravomoci a kontrolu členských států v oblasti senzorů, systémů nebo jiných kapacit relevantních pro programy.“; |
4) |
v článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. „Agentura nebo příslušná určená struktura pro monitorování bezpečnosti a Komise poskytnou vysokému představiteli poradenství o pravděpodobném širším dopadu jakýchkoli pokynů, které vysoký představitel hodlá Radě navrhnout podle odstavce 1, na systémy zřízené a služby poskytované v rámci složek programů.“; |
5) |
v článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. „Do jednoho roku poté, co výbor zřízený podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696 ve svém složení pro bezpečnost určil na základě analýzy rizik a hrozeb, kterou v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696 provedla Komise postupem podle čl. 107 odst. 3 uvedeného nařízení, zda jsou systém vytvořený nebo služba poskytovaná v rámci určité složky programů bezpečnostně citlivé, připraví vysoký představitel nezbytné provozní postupy pro praktické provádění ustanovení tohoto rozhodnutí, pokud jde o příslušný systém nebo dotčenou službu, a předloží je Politickému a bezpečnostnímu výboru ke schválení. Za tímto účelem jsou vysokému představiteli nápomocni odborníci z členských států, Komise, agentury a případně z příslušné určené struktury pro monitorování bezpečnosti.“ |
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. března 2023.
Za Radu
předsedkyně
E. SVANTESSON
(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/588 ze dne 15. března 2023, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027 (viz strana 1 v tomto Úředním věstníku).
(2) Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívaných v rámci Kosmického programu Unie, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 178).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/167 |
ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/599
ze dne 16. března 2023
o opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje na posílení kapacit armády Republiky Severní Makedonie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/509 (1) byl zřízen Evropský mírový nástroj, kterým členské státy financují činnost Unie v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky zaměřenou na zachovávání míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti podle čl. 21 odst. 2 písm. c) Smlouvy. V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2021/509 má být Evropský mírový nástroj použit zejména k financování opatření pomoci, jako jsou akce k posílení kapacit třetích států a regionálních a mezinárodních organizací souvisejících s vojenskými a obrannými záležitostmi. |
(2) |
Dne 21. března 2022 schválila Unie Strategický kompas s cílem zajistit, aby se Unie stala silnějším a schopnějším zajišťovatelem bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím většího využívání Evropského mírového nástroje na podporu obranných schopností partnerů. |
(3) |
V Brdském prohlášení ze dne 6. října 2021 vyzvali vedoucí představitelé Unie a jejích členských států za konzultace s vedoucími představiteli západního Balkánu k dalšímu rozvoji schopností partnerů ze západního Balkánu prostřednictvím Evropského mírového nástroje. |
(4) |
V Tiranském prohlášení ze dne 6. prosince 2022 se Unie zavázala k další spolupráci s tímto regionem v zájmu dalšího rozvoje jeho obranných schopností a kapacit, mimo jiné prostřednictvím Evropského mírového nástroje. |
(5) |
V závěrech Politického a bezpečnostního výboru ze dne 26. října 2022 o strategickém směřování Evropského mírového nástroje na rok 2023 byla jako jedna z klíčových priorit pro toto období zachována opatření pomoci na dvoustrannou podporu několika zemí západního Balkánu. |
(6) |
Dne 7. prosince 2022 obdržel vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) žádost, aby Unie pomohla ozbrojeným silám Severní Makedonie při pořizování klíčového vybavení k posílení jejich operačních schopností, konkrétně v oblasti logistiky, zdravotnictví, v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti, v ženijní oblasti, jakož i obranných schopností a schopností včasného varování. |
(7) |
Po dokončení opatření pomoci provede vysoký představitel hodnocení jeho dopadu, mimo jiné na řízení a používání poskytnutého vybavení. Toto hodnocení přispěje k procesu získávání zkušeností, jehož cílem bude posoudit účinnost opatření pomoci a jeho soulad s celkovou strategií a politikami Unie v Severní Makedonii. |
(8) |
Opatření pomoci mají být prováděna s přihlédnutím k zásadám a požadavkům stanoveným v rozhodnutí (SZBP) 2021/509, zejména při dodržení společného postoje Rady 2008/944/SZBP (2), a v souladu s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje. |
(9) |
Rada znovu potvrzuje své odhodlání chránit, prosazovat a naplňovat lidská práva, základní svobody a demokratické zásady a posilovat právní stát a řádnou správu věcí veřejných v souladu s Chartou Organizace spojených národů, Všeobecnou deklarací lidských práv a mezinárodním právem, zejména s mezinárodním právem v oblasti lidských práv a mezinárodním humanitárním právem, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení, cíle, oblast působnosti a doba trvání
1. Zřizuje se opatření pomoci ve prospěch Severní Makedonie (dále jen „příjemce“) financované v rámci Evropského mírového nástroje (dále jen „opatření pomoci“).
2. Cílem opatření pomoci je posílit kapacity ozbrojených sil Severní Makedonie zlepšením a modernizací vybavení jejich skupiny praporů lehké pěchoty. Poskytnutím odpovídajícího vybavení přispěje toto opatření pomoci ke zvýšení schopností ozbrojených sil Severní Makedonie přispívat k vojenským misím a operacím společné bezpečnostní a obranné politiky doplňkově k podpoře poskytované jinými mezinárodními partnery na dvoustranném základě.
3. K dosažení cíle stanoveného v odstavci 2 se z opatření pomoci financují tyto druhy vybavení, které není určené k použití smrtící síly:
a) |
logistika; |
b) |
zdravotnické vybavení; |
c) |
komunikační a informační systémy; |
d) |
zpravodajské kapacity; |
e) |
chemické, biologické, radiologické a jaderné vybavení; |
f) |
ženijní vybavení; |
g) |
vybavení pro výcvik. |
4. Doba trvání opatření pomoci je 36 měsíců ode dne uzavření smlouvy podepsané správcem pro opatření pomoci, který jedná jako schvalující osoba, a subjektem uvedeným v čl. 4 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 32 odst. 2 písm. a) rozhodnutí (SZBP) 2021/509.
Článek 2
Finanční ustanovení
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s opatřením pomoci činí 9 000 000 EUR.
2. Veškeré výdaje jsou spravovány v souladu s rozhodnutím (SZBP) 2021/509 a s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje.
Článek 3
Ujednání s příjemcem
1. Vysoký představitel uzavře s příjemcem ujednání nezbytná k zajištění toho, aby příjemce dodržoval požadavky a podmínky stanovené tímto rozhodnutím jakožto podmínku pro poskytování podpory v rámci opatření pomoci.
2. Ujednání uvedená v odstavci 1 musí obsahovat ustanovení zavazující příjemce, aby zajistil:
a) |
dodržování relevantního mezinárodního práva, zejména mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, ze strany jednotek ozbrojených sil Severní Makedonie podporovaných v rámci opatření pomoci; |
b) |
řádné a efektivní používání veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci k účelům, k nimž byly poskytnuty; |
c) |
dostatečnou údržbu veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci, aby se zajistila jejich použitelnost a operační dostupnost během celého jejich životního cyklu; |
d) |
aby žádné prostředky poskytnuté v rámci opatření pomoci nebyly na konci svého životního cyklu ztraceny nebo převedeny bez souhlasu výboru Evropského mírového nástroje, zřízeného rozhodnutím (SZBP) 2021/509, ve prospěch jiných osob či subjektů, než které jsou určeny v těchto ujednáních. |
3. Ujednání uvedená v odstavci 1 musí obsahovat ustanovení o pozastavení a ukončení podpory v rámci opatření pomoci, je-li zjištěno, že příjemce porušuje povinnosti stanovené v odstavci 2.
Článek 4
Provádění
1. Vysoký představitel odpovídá za zajištění toho, aby toto rozhodnutí bylo prováděno v souladu s rozhodnutím (SZBP) 2021/509 a s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje, a to v souladu s integrovaným metodickým rámcem pro hodnocení a identifikaci požadovaných opatření a kontrol pro opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje.
2. Činnosti uvedené v čl. 1 odst. 3 provádí ITF – Enhancing Human Security.
Článek 5
Monitorování, kontrola a hodnocení
1. Vysoký představitel monitoruje dodržování povinností stanovených článkem 3 příjemcem. Uvedeným monitorováním se zajišťuje informovanost o souvislostech a rizicích porušování povinností stanovených v článku 3 a přispívá se k předcházení takového porušování, včetně porušování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva jednotkami podporovanými v rámci opatření pomoci.
2. Kontrola vybavení a dodávek po odeslání je organizována takto:
a) |
ověření dodání spočívající v tom, že osvědčení o dodání v rámci Evropského mírového nástroje podepisují síly koncového uživatele při převodu vlastnictví; |
b) |
podávání zpráv o činnosti spočívající v tom, že příjemce podává každoročně zprávu o používání určených položek až do okamžiku, kdy má Politický a bezpečnostní výbor za to, že takové zprávy již nejsou zapotřebí; |
c) |
inspekce spočívající v tom, že příjemce umožňuje vysokému představiteli provádět na požádání návštěvy na místě. |
3. Vysoký představitel provede po skončení opatření pomoci závěrečné hodnocení s cílem posoudit, zda opatření pomoci přispělo k dosažení cílů stanovených v čl. 1 odst. 2.
Článek 6
Podávání zpráv
Během období provádění předkládá vysoký představitel Politickému a bezpečnostnímu výboru v souladu s článkem 63 rozhodnutí (SZBP) 2021/509 pololetní zprávy o provádění opatření pomoci. Správce pro opatření pomoci pravidelně informuje výbor Evropského mírového nástroje, zřízený rozhodnutím (SZBP) 2021/509, o plnění příjmů a výdajů v souladu s článkem 38 uvedeného rozhodnutí, včetně poskytování informací o zúčastněných zhotovitelích, dodavatelích, poskytovatelích a subdodavatelích.
Článek 7
Pozastavení a ukončení
1. Politický a bezpečnostní výbor se může v souladu s článkem 64 rozhodnutí (SZBP) 2021/509 rozhodnout úplně nebo částečně pozastavit provádění opatření pomoci.
2. Politický a bezpečnostní výbor může doporučit, aby Rada opatření pomoci ukončila.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Radu
předsedkyně
R. POURMOKHTARI
(1) Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 ze dne 22. března 2021 o zřízení Evropského mírového nástroje a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2015/528 (Úř. věst. L 102, 24.3.2021, s. 14).
(2) Společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99).
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/171 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/600
ze dne 13. března 2023,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956, pokud jde o harmonizované normy pro topidla pro vytápění místností, svítidla pro akvária, proudové chrániče a bubnové sušičky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU (2) se předpokládá, že elektrická zařízení, která jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s bezpečnostními zásadami uvedenými v článku 3 uvedené směrnice a stanovenými v příloze I uvedené směrnice, na které se tyto harmonizované normy nebo jejich části vztahují. |
(2) |
Dopisem M/511 ze dne 8. listopadu 2012 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) o první úplný seznam názvů harmonizovaných norem a o vypracování, revizi a doplnění harmonizovaných norem pro elektrická zařízení určená pro používání v určitých mezích napětí na podporu směrnice 2014/35/EU (dále jen „žádost“). Bezpečnostní zásady uvedené v článku 3 směrnice 2014/35/EU a stanovené v příloze I uvedené směrnice se od předložení žádosti výborům CEN a CENELEC a ústavu ETSI nezměnily. |
(3) |
Na základě žádosti výbory CEN a CENELEC revidovaly harmonizovanou normu EN 60335-2-11:2010 ve znění norem EN 60335-2-11:2010/A1:2015 a EN 60335-2-11:2010/A11:2012 pro bubnové sušičky, na něž byly zveřejněny odkazy ve sdělení Komise 2018/C 326/02 (3). Výsledkem bylo přijetí harmonizované normy EN IEC 60335-2-11:2022 a její změny EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022. |
(4) |
Na základě žádosti výbory CEN a CENELEC pozměnily tyto harmonizované normy, na něž jsou zveřejněny odkazy v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2019/1956 (4): EN 60335-2-30:2009 ve znění norem EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020 a EN 60335-2-30:2009/A12:2020 a oprav EN 60335-2-30:2009/AC:2010 a EN 60335-2-30:2009/AC:2014 pro topidla pro vytápění místností a EN 62423:2012 ve znění normy EN 62423:2012/A11:2021 pro proudové chrániče. Výsledkem bylo přijetí těchto změn: EN 60335-2-30:2009/A2:2022, EN 60335-2-30:2009/A13:2002 a EN 62423:2012/A12:2022. |
(5) |
Na základě žádosti výbory CEN a CENELEC rovněž změnily harmonizovanou normu EN 60598-2-11:2013 pro svítidla pro akvária, na niž byl zveřejněn odkaz ve sdělení 2018/C 326/02. Výsledkem bylo přijetí pozměňující harmonizované normy EN 60598-2-11:2013/A1:2022. |
(6) |
Komise společně s výbory CEN a CENELEC posoudila, zda jsou uvedené harmonizované normy a jejich změny v souladu s žádostí. |
(7) |
Následující harmonizované normy splňují bezpečnostní zásady, na které se mají vztahovat a které jsou stanoveny ve směrnici 2014/35/EU: EN IEC 60335-2-11:2022 ve znění norem EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022; EN 60335-2-30:2009 ve znění norem EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A12:2020, EN 60335-2-30:2009/A2:2022 a EN 60335-2-30:2009/A13:2022 a oprav EN 60335-2-30:2009/AC:2010 a EN 60335-2-30:2009/AC:2014; EN 62423:2012 ve znění norem EN 62423:2012/A11:2021 a EN 62423:2012/A12:2022 a EN 60598-2-11:2013 ve znění normy EN 60598-2-11:2013/A1:2022. Je proto vhodné zveřejnit odkazy na uvedené normy a jejich změny v Úředním věstníku Evropské unie. |
(8) |
V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 jsou uvedeny odkazy na harmonizované normy, které zakládají předpoklad shody se směrnicí 2014/35/EU. Aby se zajistilo, že odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU budou uvedeny v jednom aktu, měly by být odkazy na uvedené normy a jejich změny zařazeny do uvedené přílohy. |
(9) |
Je proto nezbytné zrušit v řadě L Úředního věstníku Evropské unie odkazy na harmonizované normy EN 60335-2-30:2009 a EN 62423:2012 spolu s odkazy na jejich pozměňující nebo opravné normy vzhledem k tomu, že uvedené normy byly revidovány nebo změněny. Je proto vhodné uvedené odkazy z přílohy I prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 vypustit. |
(10) |
Je také nezbytné zrušit v řadě C Úředního věstníku Evropské unie odkazy na harmonizované normy EN 60335-2-11:2010 a EN 60598-2-11:2013 spolu s odkazy na jejich pozměňující nebo opravné normy vzhledem k tomu, že uvedené normy byly revidovány. Příloha II prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/1956 obsahuje odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/35/EU, které se v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zrušují. Je proto vhodné zařadit zmíněné odkazy do uvedené přílohy. |
(11) |
Aby měli výrobci dostatek času přizpůsobit svá elektrická zařízení, na něž se vztahuje harmonizovaná norma EN 60335-2-11:2010 ve znění norem EN 60335-2-11:2010/A1:2015 a EN 60335-2-11:2010/A11:2012, EN 60335-2-30:2009 ve znění norem EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A11:2012 a EN 60335-2-30:2009/A12:2020 a oprav EN 60335-2-30:2009/AC:2010 a EN 60335-2-30:2009/AC:2014, EN 62423:2012 ve znění normy EN 62423:2012/A11:2021, nebo EN 60598-2-11:2013, je zrušení odkazů na uvedené harmonizované normy nezbytné odložit. |
(12) |
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(13) |
Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky, včetně bezpečnostních zásad, stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1956 se mění takto:
1) |
příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí; |
2) |
příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí. |
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy I se použije ode dne 17. září 2024.
V Bruselu dne 13. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 357).
(3) Sdělení Komise 2018/C 326/02 v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí na trh (Úř. věst. C 326, 14.9.2018, s. 4).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1956 ze dne 26. listopadu 2019 o harmonizovaných normách pro elektrická zařízení určená pro používání v určitých mezích napětí vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/35/EU (Úř. věst. L 306, 27.11.2019, s. 26).
PŘÍLOHA I
Příloha I se mění takto:
1) |
řádky 78 a 92 se zrušují; |
2) |
v posloupném pořadí se vkládají nové řádky, které znějí:
|
3) |
doplňují se nové řádky, které znějí:
|
PŘÍLOHA II
V příloze II se doplňují nové řádky, které znějí:
Číslo |
Odkaz na normu |
Datum zrušení |
„120. |
EN 60335-2-11:2010 Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 2-11: Zvláštní požadavky na bubnové sušičky EN 60335-2-11:2010/A11:2012 EN 60335-2-11:2010/A1:2015 |
17.9.2024 |
121. |
EN 60598-2-11:2013 Svítidla – Část 2-11: Zvláštní požadavky – Svítidla pro akvária |
17.9.2024“. |
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/176 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/601
ze dne 13. března 2023,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2022/1668, pokud jde o harmonizované normy pro konstrukci a zkoušení vysavačů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu a funkční požadavky na detektory hořlavých plynů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V souladu s článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU (2) se předpokládá, že výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příloze II uvedené směrnice, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují. |
(2) |
Dopisem BC/CEN/46-92 – BC/CLC/05-92 ze dne 12. prosince 1994 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) o vypracování a revizi harmonizovaných norem na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (3) (dále jen „žádost“). Uvedená směrnice byla nahrazena směrnicí 2014/34/EU, aniž by se změnily základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovené v příloze II směrnice 94/9/ES. Tyto požadavky jsou v současné době stanoveny v příloze II směrnice 2014/34/EU. |
(3) |
CEN a CENELEC byly konkrétně požádány, aby vypracovaly nové normy pro konstrukci a zkoušení zařízení určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu, jak je uvedeno v kapitole I programu normalizace, na němž se dohodly CEN a CENELEC s Komisí a který je k žádosti připojen. CEN a CENELEC byly rovněž požádány, aby zrevidovaly stávající normy s cílem uvést je do souladu se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost ve směrnici 94/9/ES. |
(4) |
Na základě žádosti vypracoval CEN harmonizovanou normu EN 17348:2022 – Požadavky na konstrukci a zkoušení vysavačů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu. CEN rovněž změnil následující harmonizovanou normu, na niž byl zveřejněn odkaz prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2022/1668 (4): EN 60079-29-1:2016 –Výbušné atmosféry – Část 29-1: Detektory plynů – Funkční požadavky na detektory hořlavých plynů. Výsledkem bylo přijetí těchto dvou změn: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 a EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
(5) |
Komise společně s výborem CEN posoudila, zda jsou normy EN 17348:2022, EN 60079-29-1:2016 ve znění norem EN 60079-29-1:2016/A1:2022 a EN 60079-29-1:2016/A11:2022 v souladu s žádostí. |
(6) |
Harmonizované normy EN 17348:2022 a EN 60079-29-1:2016 ve znění norem EN 60079-29-1:2016/A1:2022 a EN 60079-29-1:2016/A11:2022 splňují požadavky, které mají upravovat a které jsou stanoveny ve směrnici 2014/34/EU. Je proto vhodné zveřejnit odkaz na uvedené normy a změny normy EN 60079-29-1:2016 v Úředním věstníku Evropské unie. |
(7) |
V příloze I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/1668 jsou uvedeny odkazy na harmonizované normy, které zakládají předpoklad shody se směrnicí 2014/34/EU. Aby se zajistilo, že jsou odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2014/34/EU uvedeny v jednom aktu, měly by být do uvedené přílohy zahrnuty odkazy na harmonizované normy EN 17348:2022 a EN 60079-29-1:2016 ve znění norem EN 60079-29-1:2016/A1:2022 a EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
(8) |
Je nezbytné zrušit v řadě L Úředního věstníku Evropské unie odkaz na harmonizovanou normu EN 60079-29-1:2016 vzhledem k tomu, že uvedená norma byla změněna. Je proto vhodné uvedený odkaz z přílohy I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/1668 vypustit. |
(9) |
Aby měli výrobci dostatek času připravit se na uplatňování harmonizované normy EN 60079-29-1:2016 ve znění norem EN 60079-29-1:2016/A1:2022 a EN 60079-29-1:2016/A11:2022, je nezbytné zrušení odkazu na normu EN 60079-29-1:2016 odložit. |
(10) |
Prováděcí rozhodnutí (EU) 2022/1668 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(11) |
Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/1668 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy I se použije ode dne 17. září 2024.
V Bruselu dne 13. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 309).
(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES ze dne 23. března 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu (Úř. věst. L 100, 19.4.1994, s. 1).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/1668 ze dne 28. září 2022 o harmonizovaných normách pro zařízení a ochranné systémy určené k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/34/EU (Úř. věst. L 251, 29.9.2022, s. 6).
PŘÍLOHA
Příloha I prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/1668 se mění takto:
(1) |
řádek 82 se zrušuje; |
(2) |
vkládá se nový řádek, který zní:
|
(3) |
vkládá se nový řádek, který zní:
|
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/179 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/602
ze dne 16. března 2023,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/245, kterým se v návaznosti na uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz bionafty pocházející z Argentiny přijímají nabídky závazků
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na články 13, 15 a 24 uvedeného nařízení,
po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/244 (3) uložila Komise konečné vyrovnávací clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny (dále jen „původní šetření“). |
(2) |
Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2019/245 (4) byly přijaty závazky nabídnuté osmi vyvážejícími výrobci a Argentinskou komorou pro biopaliva (CARBIO). |
(3) |
Společnost Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A., doplňkový kód TARIC C497, na niž se vztahuje individuální sazba vyrovnávacího cla ve výši 25,0 % a závazek, informovala dne 23. května 2022 Komisi, že změnila svůj název na Viterra Argentina S.A. |
(4) |
Komise předložené informace prověřila a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a neměla za následek žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise v původním šetření neprošetřovala. |
(5) |
Prováděcím nařízením Komise (EU) 2023/592 (5) změnila Komise prováděcí nařízení 2019/244 tak, aby odráželo změněný název společnosti, který byl dříve přidělen doplňkovému kódu TARIC C497, a sice s účinností od 1. července 2022. |
(6) |
S ohledem na skutečnost, že změna názvu nabyla účinnosti dne 1. července 2022, veškeré zboží propuštěné do volného oběhu osvobozené od vyrovnávacího cla podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/244, k jehož celnímu prohlášení byla přiložena závazková faktura vystavená společností před datem změny názvu s předchozím názvem společnosti, zůstává v platnosti a je osvobozeno od výběru vyrovnávacího cla. |
(7) |
Komise dospěla k závěru, že změna názvu nemá vliv na závazek, který Komise přijala, |
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
1. Článek 1 prováděcího rozhodnutí (EU) 2019/245 se mění takto:
„Argentina |
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A |
Vyráběno a prodáváno společností Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, který působí jako dovozce. |
C497“ |
se nahrazuje tímto:
„Argentina |
Viterra Argentina S.A. |
Vyráběno a prodáváno společností Viterra Argentina S.A. prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, který působí jako dovozce. |
C497“. |
2. Doplňkový kód TARIC C497 dříve přidělený společnosti Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A se použije na společnost Viterra Argentina S.A. ode dne 1. července 2022. Jakékoli konečné clo zaplacené z dovozu výrobků vyráběných a prodávaných společností Viterra Argentina S.A., na něž se vztahuje závazek nabídnutý touto společností a přijatý prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/245, pokud jde o společnost Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A, se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. března 2023.
Za Komisi
předsedkyně
Ursula VON DER LEYEN
(1) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.
(2) Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.
(3) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/244 ze dne 11. února 2019 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny (Úř. věst. L 40, 12.2.2019, s. 1).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/245 ze dne 11. února 2019, kterým se v návaznosti na uložení konečných vyrovnávacích cel na dovoz bionafty pocházející z Argentiny přijímají nabídky závazků (Úř. věst. L 40, 12.2.2019, s. 71).
(5) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/592, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/244 ze dne 16. března 2023 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny (viz strana 51 v tomto Úředním věstníku).
AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/181 |
ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A MOLDAVSKOU REPUBLIKOU O SILNIČNÍ NÁKLADNÍ DOPRAVĚ č. 1/2022
ze dne 15. prosince 2022
o přijetí jednacího řádu smíšeného výboru [2023/603]
SMÍŠENÝ VÝBOR,
s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o silniční nákladní dopravě (1), a zejména na čl. 6 odst. 6 této dohody,
vzhledem k těmto důvodům:
Jak je stanoveno v čl. 6 odst. 6 dohody, smíšený výbor má přijmout svůj jednací řád. Jednací řád uvedený v příloze tohoto rozhodnutí by proto měl být přijat,
PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Jednací řád
Přijímá se jednací řád smíšeného výboru uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 15. prosince 2022.
Za smíšený výbor
spolupředsedové
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT
PŘÍLOHA
JEDNACÍ ŘÁD SMÍŠENÉHO VÝBORU
Článek 1
Vedoucí delegací
1. Smíšený výbor se skládá ze zástupců stran. Každá strana jmenuje vedoucího své delegace a případně jeho zástupce. Vedoucího delegace může pro konkrétní zasedání nahradit zástupce vedoucího nebo jmenovaný zástupce.
2. Smíšenému výboru předsedá střídavě zástupce Evropské unie a zástupce Moldavské republiky. Funkci předsedy vykonává vedoucí příslušné delegace nebo, v případě jeho nepřítomnosti, zástupce vedoucího či jmenovaný zástupce, který má pověření je nahradit.
Článek 2
Zasedání
1. Smíšený výbor zasedá podle potřeby. O svolání zasedání může požádat kterákoli strana. V souladu s čl. 5 odst. 2 se smíšený výbor rovněž svolá nejpozději tři měsíce před pozbytím platnosti dohody, aby posoudil a rozhodl, zda je v provádění této dohody potřeba pokračovat.
2. Smíšený výbor může pořádat zasedání s osobní účastí nebo za využití jiných prostředků (např. prostřednictvím telefonické konference nebo videokonference).
3. Zasedání se pokud možno konají střídavě v některém členském státě Evropské unie a v Moldavské republice, nedohodnou-li se smluvní strany jinak.
4. Pracovním jazykem je angličtina.
5. Jakmile se smluvní strany dohodnou na datu a místě konání zasedání, svolá zasedání za Evropskou unii Evropská komise a za Moldavskou republiku ministerstvo odpovědné za silniční dopravu.
6. Nedohodnou-li se strany jinak, jsou zasedání smíšeného výboru neveřejná. V případě potřeby může být na konci zasedání po vzájemné dohodě vypracována tisková zpráva.
Článek 3
Přenesení pravomoci
1. Před každým zasedáním se vedoucí delegací navzájem informují o zamýšleném složení svých delegací pro účely daného zasedání.
2. Pokud se na tom smíšený výbor dohodne na základě konsenzu, k účasti na zasedáních nebo částech zasedání mohou být jako pozorovatelé přizvány zúčastněné subjekty zastupující odvětví silniční dopravy.
3. Smíšený výbor může po dohodě na základě konsenzu přizvat k účasti na zasedáních nebo jejich částech i jiné zúčastněné strany nebo odborníky za účelem poskytnutí informací o konkrétních záležitostech.
4. Pozorovatelé se rozhodovacího procesu smíšeného výboru neúčastní.
Článek 4
Sekretariát
Funkci tajemníků smíšeného výboru zastávají společně jeden úředník z útvarů Evropské komise a jeden úředník ministerstva Moldavské republiky odpovědného za silniční dopravu.
Článek 5
Program zasedání
1. Vedoucí delegací stanoví vzájemnou dohodou předběžný program každého zasedání. Předběžný program předloží tajemníci členům delegací nejpozději patnáct dnů před datem konání zasedání.
2. Smíšený výbor přijme program zasedání na začátku každého zasedání. Pokud se na tom smíšený výbor dohodne, mohou být do programu zasedání zahrnuty i body neuvedené v předběžném programu.
3. S ohledem na okolnosti nebo naléhavost konkrétního případu mohou vedoucí delegací lhůtu uvedenou v odstavci 1 zkrátit.
Článek 6
Zápisy z jednání
1. Po každém zasedání smíšeného výboru se vypracuje návrh zápisu z jednání. Obsahuje projednávané body a přijatá rozhodnutí.
2. Do jednoho měsíce od zasedání předloží vedoucí hostitelské delegace, prostřednictvím tajemníků smíšeného výboru, návrh zápisu z jednání druhému vedoucímu delegace ke schválení písemným postupem.
3. Schválený zápis z jednání podepíší ve dvou vyhotoveních vedoucí delegací a každá strana zaeviduje jeden exemplář. Vedoucí delegací mohou rozhodnout, že ke splnění tohoto požadavku postačuje podpis a výměna elektronicky zpracovaných vyhotovení.
4. Pokud některá ze stran nepožádá jinak, jsou zápisy ze zasedání smíšeného výboru veřejné.
S ohledem na okolnosti nebo naléhavost konkrétního případu mohou vedoucí delegací lhůtu uvedenou v odstavci 2 zkrátit a dohodnout se na datu schválení podle odstavce 3.
Článek 7
Písemný postup
Pokud je to nutné a řádně odůvodněné, mohou být rozhodnutí smíšeného výboru přijímána písemným postupem. Za tímto účelem si vedoucí delegací vymění návrhy opatření, k nimž je smíšený výbor požádán o stanovisko, jež může být následně potvrzeno prostřednictvím výměny korespondence. Strany však mohou požádat o svolání smíšeného výboru za účelem projednání určité otázky.
Článek 8
Rozhodování
1. Smíšený výbor přijímá rozhodnutí na základě konsenzu stran.
2. Rozhodnutí smíšeného výboru se označují jako „rozhodnutí“, dále následuje pořadové číslo, datum jejich přijetí a popis jejich předmětu.
3. Rozhodnutí smíšeného výboru podepíší vedoucí delegací a připojí se k zápisu z jednání.
4. Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem provádějí strany v souladu se svými vlastními vnitřními postupy.
5. Rozhodnutí přijatá smíšeným výborem mohou strany zveřejnit ve svých příslušných sbírkách úředních aktů. Každá strana zaeviduje jeden exemplář všech rozhodnutí.
Článek 9
Pracovní skupiny
1. Smíšený výbor může zřídit pracovní skupiny, které jsou mu nápomocny při plnění jeho povinností. Mandát pracovní skupiny je schválen smíšeným výborem v souladu s čl. 6 odst. 5 dohody a uveden v příloze rozhodnutí o zřízení pracovní skupiny.
2. Pracovní skupiny se skládají ze zástupců stran.
3. Pracovní skupiny pracují pod vedením smíšeného výboru, jemuž po každém svém zasedání podávají zprávu. Pracovní skupiny nepřijímají rozhodnutí, ale mohou smíšenému výboru předkládat doporučení.
4. Smíšený výbor může kdykoli rozhodnout o zrušení jakékoli stávající pracovní skupiny, o změně jejího mandátu nebo o zřízení nových pracovních skupin, aby mu napomáhaly při plnění jeho povinností.
Článek 10
Výdaje
1. Každá smluvní strana hradí výdaje, které jí vznikají v důsledku účasti na zasedáních smíšeného výboru a pracovních skupin, a to jak výdaje na zaměstnance, cestovní výlohy a diety, tak výdaje za poštovné a telekomunikace.
2. Jakékoli ostatní výlohy spojené s vlastní organizací zasedání nese smluvní strana, jež zasedání pořádá.
Článek 11
Změny jednacího řádu
Smíšený výbor může tento jednací řád kdykoli změnit rozhodnutím přijatým v souladu s čl. 6 odst. 5 dohody.
17.3.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 79/185 |
ROZHODNUTÍ č. 2/2022 SMÍŠENÉHO VÝBORU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKOU UNIÍ A MOLDAVSKOU REPUBLIKOU O SILNIČNÍ NÁKLADNÍ DOPRAVĚ
ze dne 15. prosince 2022
o pokračování v provádění dohody [2023/604]
SMÍŠENÝ VÝBOR,
s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o silniční nákladní dopravě (1), a zejména na článek 6 této dohody,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Smíšený výbor přijal svůj jednací řád rozhodnutím č. 1/2022 ze dne 15. prosince 2022. |
(2) |
Jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 Dohody mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o silniční nákladní dopravě (dále jen „dohoda“), má dohoda pozbýt platnosti dne 31. března 2023. |
(3) |
Jak je stanoveno v čl. 6 odst. 2 dohody, smíšený výbor se svolá nejpozději tři měsíce před uplynutím platnosti dohody, aby posoudil a rozhodl, zda je v provádění této dohody potřeba pokračovat, a to případně včetně doby jeho trvání. |
(4) |
Při sledování provádění dohody se ukázalo, že je výhodná pro obchod jak Evropské unie, tak Moldavské republiky a že nárůst služeb silniční dopravy je přínosný také pro silniční dopravce obou stran. |
(5) |
Dohoda Moldavské republice umožnila začít přeorientovávat svůj obchod na Evropskou unii, a přispěla tak k postupné integraci moldavského hospodářství do západní ekonomiky. Společně s podobnou dohodou podepsanou s Ukrajinou rovněž usnadňuje vývoz ukrajinského zboží a přispívá k fungování tras solidarity. |
(6) |
Prodloužení doby provádění dohody by mělo být chápáno tak, že rovněž přispěje k obnově Ukrajiny po skončení válečné agrese Ruska vůči Ukrajině. |
(7) |
Je proto vhodné prodloužit dobu provádění dohody do 30. června 2024, |
PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pokračování v provádění dohody
Doba provádění Dohody mezi Evropskou unií a Moldavskou republikou o silniční nákladní dopravě se tímto prodlužuje do 30. června 2024.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 15. prosince 2022.
Za smíšený výbor
spolupředsedové
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT