ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 248 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Ročník 64 |
Obsah |
|
I Legislativní akty |
Strana |
|
|
NAŘÍZENÍ |
|
|
* |
||
|
* |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
I Legislativní akty
NAŘÍZENÍ
13.7.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 248/1 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1133
ze dne 7. Července 2021,
kterým se mění nařízení (EU) č. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 a (EU) 2019/818, pokud jde o stanovení podmínek pro přístup k jiným informačním systémům EU pro účely Vízového informačního systému
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vízový informační systém (dále jen „VIS“) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES (3), aby sloužil jako technologické řešení pro výměnu údajů o vízech mezi členskými státy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (4) stanovilo účel a funkce VIS, jakož i povinnosti, které se systémem souvisejí, a rovněž podmínky a postupy pro výměnu údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy s cílem usnadnit posuzování žádostí o krátkodobá víza a přijímání souvisejících rozhodnutí. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (5) stanovilo pravidla pro vkládání biometrických identifikátorů do VIS. Přístup donucovacích orgánů členských států a Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) do VIS byl stanoven rozhodnutím Rady 2008/633/SVV (6). Uvedené rozhodnutí by mělo být začleněno do nařízení (ES) č. 767/2008, aby bylo uvedeno v soulad se stávajícím rámcem Smluv. |
(2) |
Interoperabilita mezi některými informačními systémy EU byla zavedena nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 (7) a (EU) 2019/818 (8) tak, aby se tyto systémy a jejich údaje vzájemně doplňovaly, s cílem zlepšit účinnost a účelnost hraničních kontrol na vnějších hranicích Unie, přispět k prevenci nedovoleného přistěhovalectví a boji proti němu a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Unie, včetně udržování veřejné bezpečnosti a veřejného pořádku a zajišťování bezpečnosti na území členských států. |
(3) |
Interoperabilita mezi informačními systémy EU umožňuje vzájemné doplňování systémů za účelem usnadnění správného zjištění totožnosti osob, přispění k boji proti podvodnému zneužívání totožnosti, zlepšování a harmonizaci požadavků na kvalitu údajů příslušných informačních systémů EU, usnadnění technického a provozního provádění stávajících a budoucích informačních systémů EU ze strany členských států, posilování a zjednodušování záruk pro zabezpečení a ochranu údajů vztahujících se na příslušné informační systémy EU, zjednodušení přístupu donucovacích orgánů k VIS, Systému vstupu/výstupu (EES), Evropskému systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a Eurodacu a podpoření účelů VIS, Schengenského informačního systému (SIS), EES, ETIAS, Eurodacu a Evropského informačního systému rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí (ECRIS-TCN). |
(4) |
Prvky interoperability zahrnují VIS, SIS, EES, ETIAS, Eurodac a ECRIS-TCN, jakož i údaje Europolu, aby se umožnilo souběžné vyhledávání v těchto údajích Europolu pomocí uvedených informačních systémů EU. Tyto prvky interoperability je tudíž vhodné používat pro účely provádění automatizovaného vyhledávání a pro přístup k VIS pro účely vymáhání práva. Pro tyto účely by měl být využíván Evropský vyhledávací portál (ESP) zřízený nařízením (EU) 2019/818 s cílem umožnit rychlý, bezproblémový, účinný, systematický a kontrolovaný přístup orgánů členských států k informačním systémům EU, údajům Europolu a databázím Interpolu potřebným k plnění jejich úkolů v souladu s jejich přístupovými právy a za účelem podpory cílů VIS. |
(5) |
ESP umožní souběžné vyhledávání v údajích uchovávaných ve VIS a v údajích uchovávaných v dotčených jiných informačních systémech EU. |
(6) |
Porovnání údajů uchovávaných ve VIS s údaji uchovávanými v jiných informačních systémech a databázích by mělo být automatizováno. Kdykoli se během tohoto porovnání zjistí, že existuje odpovídající záznam, rovněž známý jako shoda, mezi jakýmikoli osobními údaji nebo jejich kombinací uvedenými v žádosti a záznamem nebo souborem registrovaným ve zmíněných informačních systémech, nebo na seznamu zájmových osob ETIAS, měla by být daná žádost ověřena manuálně pracovníkem příslušného orgánu. Posouzení shod provedené příslušným orgánem by mělo být zohledněno při rozhodování o tom, zda vydat krátkodobé vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu. |
(7) |
Toto nařízení stanoví způsob, jímž se má uplatňovat tato interoperabilita a podmínky pro nahlížení do údajů uložených v SIS, Eurodacu a ECRIS-TCN, jakož i do údajů Europolu prostřednictvím automatizovaného zpracování ve VIS pro účel identifikace shod. Proto je nezbytné změnit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 (9), (EU) 2016/794 (10), (EU) 2018/1862 (11), (EU) 2019/816 (12) a (EU) 2019/818, aby se VIS propojil s jinými informačními systémy EU a s údaji Europolu. |
(8) |
Podmínky, za nichž mohou na jedné straně vízové orgány nahlížet do údajů uložených v Eurodacu a na straně druhé orgány určené pro VIS nahlížet do údajů Europolu, některých údajů SIS a údajů uložených v ECRIS-TCN pro účely VIS, by měly být zaručeny jasnými a přesnými pravidly týkajícími se přístupu uvedených orgánů k daným údajům, typu vyhledávání a kategorie údajů, přičemž všechny tyto úkony by měly být omezeny na to, co je nezbytně nutné pro plnění povinností těchto orgánů. Stejně tak by měly být údaje uložené v souboru žádosti VIS viditelné pouze pro ty členské státy, které provozují základní informační systémy v souladu s podmínkami jejich účasti. |
(9) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (13) pověřuje Europol novými úkoly, jako například poskytovat stanoviska na základě žádostí o konzultaci podaných orgány určenými pro VIS a národními jednotkami ETIAS. K provádění těchto úkolů je třeba odpovídajícím způsobem změnit nařízení (EU) 2016/794. |
(10) |
V zájmu podpory cíle VIS spočívajícího v posouzení, zda by žadatel o krátkodobé vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost, by měl být VIS schopen ověřit, zda existuje shoda mezi údaji v souborech žádosti VIS a údaji ECRIS-TCN ve společném úložišti údajů o totožnosti (CIR) zřízeném nařízením (EU) 2019/818, pokud jde o to, které členské státy mají informace o státních příslušnících třetích zemí a osobách bez státní příslušnosti, které se týkají odsouzení za teroristický trestný čin nebo za jakýkoli jiný trestný čin uvedený v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 (14), pokud za něj lze podle vnitrostátního práva uložit trest odnětí svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tři roky nebo ochranné opatření spojené s omezením svobody ve stejné délce. |
(11) |
Výskyt shody zjištěný ECRIS-TCN by neměl sám o sobě znamenat, že dotyčný státní příslušník třetí země byl v uvedených členských státech odsouzen. Existence předchozích odsouzení by měla být potvrzena pouze na základě informací obdržených z rejstříku trestů dotčených členských států. |
(12) |
Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (15). |
(13) |
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení, v rozsahu, v jakém se týká SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
(14) |
V rozsahu, v jakém se toto nařízení týká SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, se Irsko účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES (16). Dále pak v rozsahu, v jakém se toto nařízení týká Europolu, Eurodacu a ECRIS-TCN, v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení není pro ně závazné ani použitelné. |
(15) |
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (17), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES (18). |
(16) |
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (19), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV (20). |
(17) |
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (22). |
(18) |
Aby bylo toto nařízení v souladu se stávajícím právním rámcem, měla by být odpovídajícím způsobem změněna nařízení (EU) č. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 a (EU) 2019/818, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (EU) č. 603/2013
Nařízení (EU) č. 603/2013 se mění takto:
1) |
Vkládá se nová kapitola, která zní: „KAPITOLA Via PŘÍSTUP VÍZOVÝCH ORGÁNŮ Článek 22a Přístup příslušných vízových orgánů do systému Eurodac Příslušné vízové orgány mají přístup do systému Eurodac k nahlížení do údajů v režimu pouze pro čtení pro účely manuálního ověřování shod zjištěných během automatizovaného vyhledávání provedeného VIS podle článku 9a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (*1) a posuzování žádostí o víza a rozhodování o nich v souladu s článkem 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (*2). Článek 22b Interoperabilita s VIS Ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*3) je systém Eurodac připojen k Evropskému vyhledávacímu portálu zřízenému článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 (*4) s cílem umožnit automatizované zpracování podle článku 9a nařízení (ES) č. 767/2008. (*1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně informací o krátkodobých vízech, dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60)." (*2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1)." (*3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11)." (*4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 a (EU) 2019/816 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 85).“" |
2) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 28a Vedení a uchovávání záznamů či protokolů pro účely interoperability s VIS Při nahlížení do systému Eurodac, jak je uvedeno v článku 22a tohoto nařízení, se v souladu s článkem 28 tohoto nařízení a článkem 34 nařízení (ES) č. 767/2008 vedou a uchovávají záznamy či protokoly o všech operacích zpracování údajů v systému Eurodac a VIS.“ |
Článek 2
Změny nařízení (EU) 2016/794
Nařízení (EU) 2016/794 se mění takto:
1) |
V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
(*5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně informací o krátkodobých vízech, dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).“" |
2) |
Článek 21 se mění takto:
|
Článek 3
Změny nařízení (EU) 2018/1862
Nařízení (EU) 2018/1862 se mění takto:
1) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 18a Vedení a uchovávání protokolů pro účely interoperability s VIS Protokoly o všech operacích zpracování údajů v SIS a VIS podle článku 50a tohoto nařízení se vedou a uchovávají v souladu s článkem 18 tohoto nařízení a článkem 34 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (*6). (*6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně informací o krátkodobých vízech, dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).“" |
2) |
V čl. 44 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
|
3) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 50a Interoperabilita s VIS Ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)2021/1134 (*7) je centrální systém SIS připojen k ESP s cílem umožnit automatizované zpracování podle článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008. (*7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV, za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
Článek 4
Změny nařízení (EU) 2019/816
Nařízení (EU) 2019/816 se mění takto:
1) |
V článku 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
(*8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně informací o krátkodobých vízech, dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).“" |
2) |
V článku 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Toto nařízení rovněž podporuje cíl VIS spočívající v posouzení, zda by žadatel o vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v souladu s nařízením (ES) č. 767/2008.“ |
3) |
V článku 3 se bod 6 nahrazuje tímto:
|
4) |
Článek 5 se mění takto:
|
5) |
V článku 7 se odstavec 7 nahrazuje tímto: „7. V případě pozitivního nálezu poskytne centrální systém nebo CIR příslušnému orgánu automaticky informace o členských státech, jež mají informace z rejstříku trestů o státním příslušníkovi třetí země, spolu se souvisejícími referenčními čísly podle čl. 5 odst. 1 a veškerými odpovídajícími informacemi o totožnosti. Tyto informace o totožnosti se použijí pouze za účelem ověření totožnosti dotyčného státního příslušníka třetí země. Výsledek vyhledávání v centrálním systému lze využít pouze pro účely:
|
6) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 7a Používání ECRIS-TCN pro ověřování ve VIS 1. Ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*9) je ECRIS-TCN připojen k ESP, aby bylo možné provádět automatizované zpracování podle článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 s cílem vyhledávat v ECRIS-TCN a srovnávat příslušné údaje uvedené ve VIS s příslušnými údaji ECRIS-TCN v CIR označenými podle čl. 5 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. 2. Pro účely plnění úkolů podle nařízení (ES) č. 767/2008 mají orgány určené pro VIS podle článku 9d a čl. 22b odst. 13 uvedeného nařízení právo na přístup pouze k údajům ECRIS-TCN v CIR, jež jsou označeny podle čl. 5 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. (*9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
7) |
Článek 8 se mění takto:
|
8) |
V článku 24 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Údaje vložené do centrálního systému a CIR se zpracovávají pouze za účelem identifikace členských států, jež mají informace z rejstříku trestů o státních příslušnících třetích zemí, nebo k podpoře cíle VIS spočívajícího v posouzení, zda by žadatel o vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v souladu s nařízením (ES) č. 767/2008. Údaje vložené do CIR se rovněž zpracovávají v souladu s nařízením (EU) 2019/818 pro účely usnadňování a podpory správného zjištění totožnosti osob registrovaných v ECRIS-TCN v souladu s tímto nařízením.“ |
9) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 31a Vedení a uchovávání protokolů pro účely interoperability s VIS Pro účely nahlížení do údajů podle článku 7a tohoto nařízení se v souladu s článkem 34 nařízení (ES) č. 767/2008 vedou a uchovávají protokoly o všech operacích zpracování údajů ECRIS-TCN prováděných v CIR a VIS.“ |
Článek 5
Změny nařízení (EU) 2019/818
Nařízení (EU) 2019/818 se mění takto:
1) |
V článku 4 se bod 20 nahrazuje tímto:
|
2) |
V článku 18 se vkládá nový odstavec, který zní: „1a. Pro účely článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 CIR rovněž ukládá logicky odděleně od údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2019/816. Údaje uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) 2019/816 jsou přístupné pouze způsobem uvedeným v čl. 5 odst. 7 uvedeného nařízení.“ |
3) |
V článku 68 se vkládá nový odstavec, který zní: „1a. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, zahájí ESP pro účely automatizovaného zpracování podle článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 provoz až ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*10). (*10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení (EU) 2021/1134.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Štrasburk dne 7. července 2021.
Za Evropský parliament
předseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
předseda
A. LOGAR
(1) Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 154.
(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 (Úř. věst. C 23, 21.1.2021, s. 286) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 27. května 2021 (Úř. věst. C 227, 14.6.2021, s. 20). Postoj Evropského parlamentu ze dne 7 července 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).
(3) Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).
(6) Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 129).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti hranic a víz a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 a (EU) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 27).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 a (EU) 2019/816 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 85).
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 ze dne 26. června 2013 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 1).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. EU L 135, 24.5.2016, s. 53).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, o změně a o zrušení rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 a rozhodnutí Komise 2010/261/EU (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 56).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 ze dne 17. dubna 2019, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN), na doplnění Evropského informačního systému rejstříků trestů, a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 1).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (viz strana 11 v tomto čísle Úředního věstníku).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1).
(15) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
(16) Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
(17) Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
(18) Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).
(19) Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
(20) Rozhodnutí Rady 2008/149/SVV ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50).
(21) Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
(22) Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).
13.7.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 248/11 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1134
ze dne 7. července 2021,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a), b), d) a e) a čl. 87 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vízový informační systém (dále jen „VIS“) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES (3), aby sloužil jako technologické řešení pro výměnu údajů o vízech mezi členskými státy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (4) stanovilo účel a funkce VIS, jakož i povinnosti, které se systémem souvisejí, a rovněž podmínky a postupy pro výměnu údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy s cílem usnadnit posuzování žádostí o krátkodobá víza a přijímání souvisejících rozhodnutí. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (5) stanovilo pravidla pro vkládání biometrických identifikátorů do VIS. Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV (6) stanovilo podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) získat přístup za účelem nahlížení do VIS pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů. VIS začal fungovat dne 11. října 2011 a v období od října 2011 do února 2016 byl postupně zaváděn na konzulátech všech členských států. |
(2) |
Cíle VIS spočívají ve zlepšování provádění společné vízové politiky, konzulární spolupráce a konzultace mezi ústředními vízovými orgány usnadněním výměny údajů o žádostech a o souvisejících rozhodnutích mezi členskými státy s cílem usnadnit řízení o žádostech o vízum, zamezit spekulativnímu podávání žádostí o víza („visa shopping“), usnadnit boj proti podvodnému zneužívání totožnosti, usnadnit kontroly na hraničních přechodech na vnějších hranicích a na území členských států, pomáhat při zjišťování totožnosti každé osoby, která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států, usnadnit určení členského státu příslušného k posouzení žádosti o mezinárodní ochranu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 (7) a přispívat k předcházení ohrožení vnitřní bezpečnosti členských států. |
(3) |
Ve svém sdělení ze dne 6. dubna 2016 nazvaném „Silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“ Komise uvedla, že je zapotřebí, aby Unie posílila a zlepšila své informační systémy, architekturu správy údajů a výměnu informací v oblasti správy hranic, prosazování práva a boje proti terorismu, a zdůraznila potřebu zlepšit interoperabilitu informačních systémů. Sdělení rovněž vymezilo potřebu řešit informační mezery, včetně mezer týkajících se státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou držiteli dlouhodobého víza. |
(4) |
Rada ve svém plánu na posílení výměny informací a správy informací z roku 2016 a ve svých závěrech ze dne 8. června 2017 o dalším postupu s cílem zlepšit výměnu informací a zajistit interoperabilitu informačních systémů EU vyzvala Komisi, aby vypracovala studii proveditelnosti týkající se zřízení centrálního úložiště EU obsahujícího informace o dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu. Na tomto základě Komise provedla dvě studie, v nichž dospěla k závěru, že vytvoření úložiště je technicky proveditelné, že nejlepší technickou volbou je opětovné použití struktury VIS, a že je nezbytné a přiměřené rozšířit oblast působnosti VIS, aby zahrnoval informace o dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu. |
(5) |
Komise ve svém sdělení ze dne 27. září 2017 o naplňování evropského programu pro migraci uvádí, že společná vízová politika Unie je nejen zásadním prvkem pro usnadnění cestovního ruchu a podnikání, ale rovněž klíčovým nástrojem pro předcházení bezpečnostním rizikům a rizikům nedovolené migrace do Unie. V tomto sdělení Komise uznala potřebu dalšího uzpůsobení společné vízové politiky současným výzvám tím, že bude zohledňovat nová IT řešení a udržovat přínosy zjednodušeného vydávání víz v rovnováze s lepším řízením migrace a bezpečnosti a lepší správou hranic. V tomto sdělení se uvádí, že se změní právní rámec VIS s cílem dále zlepšit vyřizování žádostí o víza, včetně aspektů souvisejících s ochranou údajů a přístupem pro donucovací orgány, aby se používání VIS mohlo dále rozšířit na nové kategorie údajů a nové způsoby jejich používání a aby bylo možné plně využívat nástroje pro interoperabilitu. |
(6) |
Komise ve svém sdělení ze dne 14. března 2018 o přizpůsobení společné vízové politiky novým výzvám potvrdila, že právní rámec VIS bude změněn jako součást širšího procesu reflexe o interoperabilitě informačních systémů. |
(7) |
Článek 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (8) (dále jen „Schengenská úmluva”) stanoví, že držitelé platných povolení k pobytu nebo dlouhodobých víz mají právo na volný pohyb na území smluvních stran dohody na dobu nejvýše 90 dnů v průběhu jakéhokoliv období 180 dnů, a to zavedením vzájemného uznávání povolení k pobytu a dlouhodobých víz, která tyto smluvní strany vydaly. V současnosti neexistují žádné prostředky k ověření toho, zda by žadatelé o taková povolení k pobytu nebo dlouhodobá víza nebo jejich držitelé mohli představovat hrozbu pro bezpečnost jiných členských států, než je stát, který zpracovává žádost o dlouhodobé vízum nebo o povolení k pobytu. V zájmu řešení stávajícího nedostatku informací by informace o žadatelích o dlouhodobá víza a o povolení k pobytu a o jejich držitelích měly být uchovávány ve VIS. V souvislosti s těmito doklady by cílem VIS mělo být podporovat vysokou úroveň bezpečnosti, což je v případě schengenského prostoru jakožto prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích obzvláště důležité, a to přispěním VIS k posouzení, zda je žadatel považován za hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví. Jeho cílem by mělo být také zvýšit účinnost a efektivnost kontrol na vnějších hranicích a kontrol na území členských států prováděných v souladu s unijním nebo vnitrostátním právem. VIS by měl rovněž napomáhat při zjišťování totožnosti, zejména s cílem usnadnit navrácení každé osoby, která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států. Rovněž by měl VIS přispívat k prevenci, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů, zajišťovat správné zjišťování totožnosti osob, usnadňovat uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU (9) a podporovat cíle Schengenského informačního systému (dále jen „SIS“). |
(8) |
Do nařízení (ES) č. 767/2008 by měla být začleněna rozhodnutí 2004/512/ES a 2008/633/SVV s cílem konsolidovat pravidla týkající se zřízení a využívání VIS v jediném nařízení. |
(9) |
Nařízení (ES) č. 767/2008 by mělo rovněž stanovit architekturu VIS. Za technický vývoj a provozní řízení VIS a jeho složek by měla zodpovídat Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura eu-LISA“). V případě, že agentura eu-LISA spolupracuje na některém z úkolů souvisejících s VIS s externími dodavateli, měla by pozorně sledovat činnost dodavatele, aby zajistila dodržování nařízení (ES) č. 767/2008, zejména pokud jde o ustanovení o bezpečnosti, důvěrnosti a ochraně údajů. Provozní řízení VIS by nemělo být svěřeno soukromým společnostem nebo soukromým organizacím. |
(10) |
Při přijetí nařízení (ES) č. 810/2009 bylo uznáno, že otázka dostatečné spolehlivosti otisků prstů dětí mladších 12 let pro účely identifikace a ověřování, zejména toho, jak se otisky prstů s věkem mění, bude muset být řešena v pozdější fázi a řešení bude založeno na výsledcích studie, za jejíž provedení měla odpovídat Komise. Studie nazvaná „Rozpoznávání otisků prstů u dětí”, kterou provedlo v roce 2013 Společné výzkumné středisko, dospěla k závěru, že za určitých podmínek lze dosáhnout s uspokojivou mírou přesnosti rozpoznávání otisků prstů dětí ve věku od šesti do 12 let. Druhá studie nazvaná „Automatické rozpoznávání otisků prstů: od dětí po starší osoby“ toto zjištění v prosinci 2017 potvrdila a poskytla další informace o účinku stárnutí na kvalitu otisků prstů. Na tomto základě Komise provedla v roce 2017 další studii nazvanou „Proveditelnost a důsledky snížení věku snímání otisků prstů u dětí a uchovávání naskenovaných kopií cestovních dokladů žadatelů o vízum ve vízovém informačním systému (VIS)”, která byla dokončena v roce 2018 a zkoumala nezbytnost a přiměřenost snížení věkové hranice pro snímání otisků prstů u dětí nad šest let věku v rámci postupu udělování víz. Tato studie zjistila, že snížení věkové hranice pro snímání otisků prstů by přispělo k lepšímu dosažení cílů VIS, zejména pokud jde o usnadnění boje proti podvodnému zneužívání totožnosti a usnadnění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích. Rovněž zjistila, že snížení věkové hranice pro snímání otisků prstů by mohlo přinést další výhody prostřednictvím posílení prevence a boje proti zneužívání práv dětí, zejména tím, že umožní zjištění nebo ověření totožnosti dětí, jež jsou státními příslušníky třetích zemí nacházejícími se na schengenském území v situaci, v níž by mohla být nebo byla porušena jejich práva, například tím, že jsou dětskou obětí obchodování s lidmi, pohřešovaným dítětem nebo nezletilou osobou bez doprovodu žádající o azyl. Děti současně představují zvláště zranitelnou skupinu, a proto by mělo shromažďování jejich biometrických údajů podléhat přísnějším zárukám, včetně omezení doby uchovávání uložených údajů, a účel, za nímž lze tyto údaje používat, by měl být omezen na situace, kdy je to v nejlepším zájmu dítěte. Ve studii dokončené v roce 2018 bylo rovněž zjištěno, že otisky prstů starších osob mají nižší kvalitu a průměrnou přesnost, a byla v ní doporučena opatření k nápravě těchto nedostatků. Členské státy by se měly řídit doporučeními uvedenými ve studii s cílem zlepšit kvalitu otisků prstů a porovnávání biometrických prvků. |
(11) |
V rámci všech postupů stanovených v tomto nařízení členské státy jako prvořadé hledisko zohledňují nejlepší zájem dítěte. Má být zohledněno blaho, bezpečnost a ochrana, jakož i názory dítěte, a přikládán jim náležitý význam, a to s ohledem na věk a vyspělost dítěte. VIS je relevantní zejména v případech, v nichž je riziko, že dítě je obětí obchodování s lidmi. |
(12) |
Postup udělování víz a VIS by měly využívat výhod technologického vývoje v oblasti rozpoznávání zobrazení obličeje. Pokud to vnitrostátní právo umožňuje, mělo by být pořizování zobrazení obličeje na místě při podávání žádosti automaticky používaným postupem pro zaznamenání zobrazení obličeje žadatele ve VIS, a to i při zpracovávání žádostí o dlouhodobá víza a povolení k pobytu. Pořizování zobrazení obličeje na místě při podávání žádostí rovněž přispěje k řešení problému zranitelností systémů biometrických identifikátorů, jako je například morfování obličeje, jichž je využíváno při podvodném zneužívání totožnosti. Pro účely porovnávání biometrických prvků by měla být používána pouze zobrazení obličeje pořízená na místě. |
(13) |
Biometrické údaje, které v rámci tohoto nařízení zahrnují otisky prstů a zobrazení obličeje, jsou jedinečné, a proto jsou pro účely identifikace osoby mnohem spolehlivější než alfanumerické údaje. Biometrické údaje však představují citlivé osobní údaje. Toto nařízení stanoví základ a záruky pro zpracování těchto údajů s cílem zjistit totožnost daných osob. |
(14) |
Osobní údaje poskytnuté žadatelem o krátkodobé vízum by měly být zpracovány VIS za účelem posouzení, zda by vstup žadatele na území členských států mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví, a rovněž za účelem posouzení rizika neoprávněné migrace žadatele. Pokud jde o žadatele o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu, měla by se tato posouzení omezit na posouzení toho, zda by státní příslušník třetí země mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví. |
(15) |
Posouzení těchto rizik nelze provést bez zpracování osobních údajů týkajících se totožnosti žadatele, cestovního dokladu a dalších relevantních údajů. Každá položka osobních údajů v žádostech by měla být porovnána s údaji v záznamu nebo souboru registrovaném v následujících informačních systémech a databázích: VIS, SIS Systém vstupu/výstupu (EES), Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS), systém Eurodac, Evropský informační systém rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí ( ECRIS-TCN), pokud jde o odsouzení týkající se teroristických trestných činů nebo jiných forem závažných trestných činů, údaje Europolu, databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů vedená Interpolem (Interpol SLTD), databáze cestovních dokladů s údaji uvedenými v oběžnících vedená Interpolem (Interpol TDAWN), se seznamem zájmových osob ETIAS podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 (10), a se specifickými ukazateli rizik. Kategorie osobních údajů, jež by měly být použity pro srovnání, by měly být omezeny na kategorie údajů, které se nacházejí v informačních systémech a databázích, v nichž se vyhledává, na seznamu zájmových osob ETIAS nebo v souboru specifických ukazatelů rizik. |
(16) |
Interoperabilita mezi některými informačními systémy EU byla zavedena nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 (11) a (EU) 2019/818 (12) tak, aby se tyto systémy a jejich údaje vzájemně doplňovaly, s cílem zlepšit účinnost a účelnost hraničních kontrol na vnějších hranicích Unie, přispět k prevenci nedovoleného přistěhovalectví a boji proti němu a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Unie, včetně udržování veřejné bezpečnosti a veřejného pořádku a zajišťování bezpečnosti na území členských států. |
(17) |
Interoperabilita mezi informačními systémy EU umožňuje vzájemné doplňování těchto systémů za účelem usnadnění správného zjištění totožnosti osob, přispění k boji proti podvodnému zneužívání totožnosti, zlepšování a harmonizaci požadavků na kvalitu údajů příslušných informačních systémů EU, usnadnění technického a provozního provádění stávajících a budoucích informačních systémů EU ze strany členských států, posilování a zjednodušování záruk pro zabezpečení a ochranu údajů vztahujících se na příslušné informační systémy EU, zjednodušení přístupu donucovacích orgánů do VIS, EES, ETIAS a Eurodacu a podpoření účelů VIS, SIS, EES, ETIAS, Eurodacu a ECRIS-TCN. |
(18) |
Prvky interoperability zahrnují VIS, SIS, EES, ETIAS, Eurodac a ECRIS-TCN, jakož i údaje Europolu, aby se umožnilo souběžné vyhledávání v těchto údajích Europolu pomocí uvedených informačních systémů EU. Tyto prvky interoperability je tudíž vhodné používat pro účely provádění automatizovaných kontrol a pro přístup k VIS pro účely vymáhání práva. Pro tento účel by měl být využíván Evropský vyhledávací portál (ESP) zřízený nařízením (EU) 2019/817 s cílem umožnit rychlý, bezproblémový, účinný, systematický a kontrolovaný přístup orgánů členských států k informačním systémům EU, údajům Europolu a databázím Interpolu potřebným k plnění jejich úkolů v souladu s jejich přístupovými právy a za účelem podpory cílů VIS. |
(19) |
ESP umožní paralelní vyhledávání údajů uchovávaných ve VIS a údajů uchovávaných v ostatních dotčených informačních systémech EU. |
(20) |
Porovnání údajů uchovávaných ve VIS s údaji uchovávanými v jiných informačních systémech a databázích by mělo být automatizováno. Kdykoli se během tohoto porovnání zjistí, že existuje odpovídající záznam, rovněž známý jako shoda, mezi jakýmikoli osobními údaji nebo jejich kombinacemi uvedenými v žádosti a záznamem nebo souborem registrovaným ve zmíněných jiných informačních systémech a databázích, nebo na seznamu zájmových osob ETIAS, měla by být daná žádost ověřena manuálně pracovníkem příslušného orgánu. V závislosti na druhu údajů vedoucích ke shodě by shoda měla být manuálně prověřena a posouzena příslušným vízovým či imigračním orgánem, národní jednotkou ETIAS uvedenou v nařízení (EU) 2018/1240 nebo ústředním orgánem, jenž byl určen členským státem (dále jen „orgán určený pro VIS“). Vzhledem k tomu, že shody zjištěné v systémech nebo databázích donucovacích či soudních orgánů jsou obecně citlivější, neměly by být prověřovány a posuzovány konzuláty, nýbrž orgány určenými pro VIS nebo národními jednotkami ETIAS. Členské státy by měly mít možnost určit více orgánů určených pro VIS. Centrála SIRENE by měla být určena jako orgán určený pro VIS pouze v případě, že jí bude přidělen dostatek dodatečných zdrojů k tomu, aby mohla tuto funkci plnit. Posouzení shody provedené příslušným orgánem by mělo být zohledněno při rozhodování o tom, zda vydat krátkodobé vízum, či při posuzování toho, zda by žadatel o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mohl v členských státech představovat hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví. |
(21) |
Vzhledem k tomu, že VIS bude součástí společného rámce interoperability, je nutné, aby vývoj nových funkcí a procesů byl plně v souladu s funkcemi a procesy v ostatních informačních systémech EU, které jsou součástí uvedeného rámce. Automatizované vyhledávání, které bude zahájeno VIS s cílem zjistit, zda jiné informační systémy EU obsahují informace o žadatelích o vízum či povolení k pobytu, povede na základě porovnávání s jinými informačními systémy EU ke shodám. Podobný systém vyhledávání je v současné době součástí pouze jednoho dalšího systému, totiž systému ETIAS, zatímco s konceptem pozitivních nálezů se lze setkat rovněž v EES, a to i v souvislosti s interoperabilitou mezi EES a VIS, a v SIS. |
(22) |
Zamítnutí žádosti o krátkodobé vízum by nemělo být založeno pouze na automatizovaném zpracování osobních údajů v žádostech o vízum. |
(23) |
Žadatelé, kterým byla žádost o udělení krátkodobého víza zamítnuta na základě informací vyplývajících ze zpracování ve VIS, by měli mít právo na opravný prostředek. Řízení o opravném prostředku by měla být vedena v členském státě, který přijal rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátním právem tohoto členského státu. Použijí se záruky a pravidla pro odvolání uvedené v nařízení (ES) č. 810/2009. |
(24) |
K analýze souboru žádosti o krátkodobé vízum by mělo přispět použití specifických ukazatelů rizik, které odpovídají dříve zjištěným rizikům v oblasti bezpečnosti, neoprávněné migrace nebo dříve zjištěnému vysokému riziku epidemie. Kritéria použitá pro vymezení specifických ukazatelů rizik by za žádných okolností neměla být založena pouze na pohlaví nebo věku žadatele. Za žádných okolností nesmí být založena ani na informacích o rase, barvě pleti, etnickém nebo sociálním původu žadatele, jeho genetických rysech, jazyce, politických či jakýchkoliv jiných názorech, náboženském vyznání či filozofickém přesvědčení, členství v odborové organizaci, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotním postižení nebo sexuální orientaci. V příslušných případech a v co možná nejvyšší míře by bylo žádoucí uvést pravidla, postupy a řídicí strukturu pro specifické ukazatele rizik do souladu s prověřovacími pravidly ETIAS stanovenými v článcích 9, 10 a 33 nařízení (EU) 2018/1240. Specifické ukazatele rizik by měla definovat, stanovit, předběžně posuzovat, provádět, následně hodnotit, revidovat a rušit ústřední jednotka ETIAS uvedená v nařízení (EU) 2018/1240 po konzultaci s prověřovací komisí VIS složenou ze zástupců zúčastněných ústředních vízových orgánů a agentur. Aby bylo při provádění specifických ukazatelů rizik zajištěno dodržování základních práv, měl by být zřízen poradní výbor VIS pro otázky základních práv. Služby sekretariátu pro jeho zasedání by měl poskytovat úředník pro otázky základních práv Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. |
(25) |
Neustále vznikající nové formy bezpečnostních rizik, nové formy neoprávněné migrace a vysokého rizika epidemie vyžadují účinné reakce a je třeba je řešit pomocí moderních prostředků. Vzhledem k tomu, že moderní prostředky obnáší zpracování velkého množství osobních údajů, měly by být zavedeny vhodné záruky s cílem omezit zásahy do práva na respektování soukromého a rodinného života a práva na ochranu osobních údajů na to, co je v demokratické společnosti nezbytné a přiměřené. |
(26) |
Mělo by být zajištěno, aby se na žadatele o krátkodobé vízum nebo státní příslušníky třetích zemí, kteří žádají o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu, uplatňovala přinejmenším obdobná úroveň kontrol jako na státní příslušníky třetích zemí žádající o cestovní povolení v souladu s nařízením (EU) 2018/1240. Za tímto účelem by měl být seznam zájmových osob ETIAS, který obsahuje údaje o osobách, které jsou podezřelé ze spáchání závažného trestného činu nebo trestného činu terorismu nebo z účasti na takovém činu, nebo o osobách, ve vztahu k nimž existují konkrétní skutečnosti nebo opodstatněné důvody umožňující se domnívat, že se dopustí trestného činu terorismu nebo jiného závažného trestného činu, používán také pro ověřování ve vztahu k těmto kategoriím státních příslušníků třetích zemí. |
(27) |
Mezinárodní dopravci by měli za účelem splnění své povinnosti vyplývající z Schengenské úmluvy ověřovat, zda jsou státní příslušníci třetích zemí, u nichž je vyžadováno krátkodobé vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu, držiteli platného krátkodobého víza, dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu tím způsobem, že do VIS zašlou žádost o vyhledání příslušných údajů. Toto ověření by mělo být umožněno prostřednictvím každodenního výpisu údajů z VIS do samostatné databáze určené pouze ke čtení, která umožní získání minimálně nezbytné podmnožiny údajů pro vyhledávání, které povede k odpovědi ve formátu „OK/NOT OK“. Mezinárodní dopravci by neměli mít přístup k samotnému souboru žádosti. Technické specifikace k zajištění přístupu do VIS prostřednictvím portálu pro mezinárodní dopravce by měly v maximální možné míře omezit dopad na cestující a dopravce. Za tímto účelem je třeba zvážit propojení systémů ETIAS a EES s portály pro dopravce. |
(28) |
V zájmu omezení dopadu povinností stanovených v tomto nařízení na mezinárodní dopravce přepravující skupiny osob na mezinárodních pravidelných autobusových linkách by měla být dostupná uživatelsky vstřícná mobilní řešení. |
(29) |
Posouzení vhodnosti, slučitelnosti a soudržnosti ustanovení uvedených v článku 26 Schengenské úmluvy, jak je uvedeno v bodech odůvodnění nařízení (EU) 2018/1240 pro účely systému ETIAS ohledně ustanovení v oblasti přepravy skupin osob na mezinárodních pravidelných autobusových linkách, by se mělo vztahovat rovněž na relevantní ustanovení tohoto nařízení. |
(30) |
Nařízení (ES) č. 767/2008 by mělo určit orgány členských států, které jsou oprávněny k přístupu do VIS za účelem vkládání, změn, vymazávání údajů nebo nahlížení do údajů o žádostech o dlouhodobá víza a povolení k pobytu a údajů o rozhodnutí o těchto žádostech pro konkrétní účely stanovené v tomto nařízení, a to v rozsahu nezbytném pro plnění jejich úkolů. |
(31) |
Veškeré zpracování údajů VIS o dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu by mělo být přiměřené sledovaným cílům a nezbytné pro plnění úkolů příslušných orgánů. Přístup některých příslušných orgánů k údajům o osobách, které měly povolení k pobytu bez přerušení zaznamenané ve VIS po dobu alespoň 10 let, by proto měl být omezen. |
(32) |
Příslušné orgány by měly zajistit, aby při používání VIS byla respektována lidská důstojnost a integrita osob, od nichž se údaje vyžadují, a aby z jejich strany nedocházelo k diskriminaci osob založené na pohlaví, rase, barvě pleti, etnickém nebo sociálním původu, genetických rysech, jazyku, náboženském vyznání nebo přesvědčení, politických názorech či jakýchkoli jiných názorech, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci. |
(33) |
Mají-li donucovací orgány vykonávat své úkoly v boji proti teroristickým trestným činům a jiným formám závažné trestné činnosti, je nezbytné, aby měly co nejaktuálnější informace. Přístup donucovacích orgánů členských států a Europolu do VIS byl stanoven rozhodnutím 2008/633/SVV. Uvedené rozhodnutí by mělo být začleněno do nařízení (ES) č. 767/2008, aby bylo uvedeno do souladu se stávajícím rámcem Smluv. |
(34) |
Přístup k údajům VIS pro účely prosazování práva již prokázal svou užitečnost při zjišťování totožnosti osob, které zemřely násilnou smrtí, nebo tím, že pomáhá vyšetřovatelům učinit výrazný pokrok v případech souvisejících s obchodováním s lidmi, terorismem nebo obchodem s drogami. Proto by údaje ve VIS týkající se dlouhodobých pobytů měly být na základě podmínek stanovených v tomto nařízení rovněž dostupné určeným orgánům členských států a Europolu. |
(35) |
S ohledem na klíčovou úlohu Europolu v rámci spolupráce mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti, konkrétně při podpoře prevence, analýz a vyšetřování trestné činnosti v celé Unii, by měl být současný přístup Europolu do VIS v rámci jeho úkolů kodifikován a zefektivněn, přičemž by se rovněž měl zohlednit nedávný vývoj právního rámce, jako je nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 (13). |
(36) |
Přístup do VIS za účelem prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů představuje zásah do základních práv na respektování soukromého a rodinného života a ochranu osobních údajů osob, jejichž osobní údaje jsou ve VIS zpracovávány. Každý takový zásah musí být proveden v souladu s právem, které musí být formulováno s dostatečnou přesností, aby umožnilo fyzickým osobám přizpůsobit své chování, a které musí chránit fyzické osoby proti svévoli a dostatečně jasným způsobem uvádět rozsah posuzovací pravomoci svěřené příslušným orgánům a způsob jejího výkonu. V demokratické společnosti musí být jakýkoli zásah do základních práv umožněn pouze k ochraně oprávněného a přiměřeného zájmu a je-li přiměřený oprávněnému cíli, jehož má být dosaženo. |
(37) |
Nařízení (EU) 2019/817 poskytuje policejnímu orgánu členského státu, který je takto zmocněn podle vnitrostátních právních předpisů, možnost zjistit totožnost osoby pomocí biometrických údajů této osoby pořízených během kontroly totožnosti. Mohou však existovat zvláštní okolnosti, v jejichž rámci je zjištění totožnosti osoby nezbytné v zájmu této osoby. Tyto případy zahrnují situace, kdy byla nalezena pohřešovaná či unesená osoba nebo oběť obchodování s lidmi. V těchto případech by měl být donucovacím orgánům poskytnut rychlý přístup k údajům VIS, aby bylo umožněno rychlé a spolehlivé zjištění totožnosti osoby, aniž by bylo nutné splňovat všechny podmínky a dodatečné záruky pro přístup pro účely vymáhání práva. |
(38) |
Porovnávání údajů na základě latentního otisku prstu, který je daktyloskopickou stopou, jež by mohla být nalezena na místě trestného činu, je v oblasti policejní spolupráce zásadní. Existují-li opodstatněné důvody domnívat se, že jsou pachatel nebo oběť zaregistrováni ve VIS, možnost porovnat latentní otisk prstu s údaji o otiscích prstů, které jsou uloženy ve VIS, by donucovacím orgánům měla poskytnout velmi cenný nástroj při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, například v situaci, kdy jsou latentní otisky prstů jediným důkazem na místě trestného činu. |
(39) |
Je nezbytné určit příslušné orgány členských států i vnitrostátní ústřední přístupový bod, jehož prostřednictvím jsou podávány žádosti o přístup do VIS, a vést seznam operativních jednotek v rámci určených orgánů, které mají právo požádat o takový přístup pro konkrétní účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. |
(40) |
Žádosti o přístup k údajům uloženým v ústředním systému VIS by měly podávat operativní jednotky v rámci určených orgánů vnitrostátnímu ústřednímu přístupovému bodu a tyto žádosti by měly být odůvodněné. Operativní jednotky v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požadovat přístup k údajům VIS, by neměly jednat jako orgány provádějící ověření. Ústřední přístupové body by měly jednat nezávisle na určených orgánech a měly by odpovídat za nezávislé zajištění přísného dodržování podmínek přístupu stanovených v tomto nařízení. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nezbytný včasný přístup v zájmu reakce na konkrétní a aktuální hrozbu související s teroristickými trestnými činy či jinými závažnými trestnými činy, by ústřední přístupové body měly zpracovat žádost o přístup okamžitě a ověření provést až následně. |
(41) |
V zájmu ochrany osobních údajů a vyloučení možnosti systematického vyhledávání ze strany donucovacích orgánů by měly být údaje VIS zpracovávány pouze ve specifických případech a tehdy, je-li to nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Určené orgány a Europol by měly žádat o přístup do VIS pouze tehdy, mají-li opodstatněné důvody se domnívat, že takový přístup poskytne informace, které jim významně pomohou při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristického trestného činu či jiného závažného trestného činu. |
(42) |
Osobní údaje zaznamenané ve VIS by se měly uchovávat pouze po dobu nezbytně nutnou pro účely VIS. Je vhodné uchovávat údaje týkající se státních příslušníků třetích zemí po dobu pěti let, aby bylo možné vzít tyto údaje v úvahu při posuzování žádostí o krátkodobá víza, aby bylo možné odhalit překročení povolené doby pobytu po uplynutí doby platnosti a za účelem provedení posouzení bezpečnosti státních příslušníků třetích zemí, kteří je získali. Údaje o předchozím použití dokumentu by mohly usnadnit vydávání budoucích krátkodobých víz. Kratší doba uložení by pro zajištění uvedených účelů nebyla dostatečná. Údaje by se měly po pěti letech vymazat, pokud důvody pro jejich vymazání nenastanou dříve. |
(43) |
Na zpracování osobních údajů členskými státy v rámci uplatňování nařízení (ES) č. 767/2008 se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (14). Zpracování osobních údajů donucovacími orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 (15). |
(44) |
Členové jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže a rovněž týmy pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, jsou podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (16) oprávněni nahlížet do unijních informačních systémů a databází, je-li to nezbytné pro plnění operativních úkolů uvedených v operačním plánu pro hraniční kontrolu, ostrahu hranic a navracení pod vedením hostitelského členského státu. S cílem usnadnit toto nahlížení a umožnit těmto jednotkám účinný přístup k údajům vloženým do VIS by jim měl být udělen přístup do VIS. Tento přístup by měl dodržovat podmínky a omezení přístupu, které se uplatňují u orgánů členských států příslušných pro každý konkrétní účel, pro který lze nahlížet do údajů VIS. |
(45) |
Navracení státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky vstupu, pobytu nebo bydliště na území členských států v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES (17), je zásadní složkou komplexního úsilí o řešení neoprávněné migrace a představuje důležitý důvod významného veřejného zájmu. |
(46) |
V zájmu zlepšení spolupráce třetích zemí v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů a usnadnění navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, jejichž údaje mohou být uloženy ve VIS, by měly být ve VIS uloženy kopie cestovního dokladu žadatelů. Na rozdíl od informací získaných z VIS uznávají třetí země zpravidla kopie cestovních dokladů jako doklady o státní příslušnosti. |
(47) |
Osobní údaje uložené ve VIS by neměly být předávány ani zpřístupněny žádné třetí zemi ani mezinárodní organizaci. Výjimečně by však mělo být možné předat tyto osobní údaje třetí zemi nebo mezinárodní organizaci, pokud toto předání podléhá přísným podmínkám a je v konkrétním případě nezbytné k tomu, aby bylo možné zjistit totožnost státního příslušníka třetí země v souvislosti s jeho navrácením nebo přesídlením. Jestliže neexistuje rozhodnutí o odpovídající ochraně prostřednictvím prováděcího aktu podle nařízení (EU) 2016/679 ani vhodné záruky, kterým předání podléhají podle uvedeného nařízení, mělo by být výjimečně možné předat údaje z VIS třetí zemi nebo mezinárodní organizaci pro účely navracení nebo přesídlení, pouze pokud je toto předání nezbytné z důležitých důvodů veřejného zájmu, jak je uvedeno ve zmíněném nařízení. |
(48) |
Osobní údaje získané členskými státy podle nařízení (ES) č. 767/2008 by mělo být možné předat třetí zemi rovněž ve výjimečně naléhavých případech, kdy existuje bezprostřední ohrožení v souvislosti s teroristickým trestným činem nebo bezprostřední ohrožení lidského života v souvislosti se závažným trestným činem. Bezprostředním ohrožením lidského života by se mělo rozumět ohrožení dotčené osoby závažným trestným činem, jako je těžká újma na zdraví, nedovolený obchod s lidskými orgány či tkáněmi, únos, omezování osobní svobody a braní rukojmí, pohlavní vykořisťování dětí a dětská pornografie a znásilnění. Tyto údaje lze třetí zemi předat pouze v případě, že je zajištěno vzájemné poskytování veškerých informací ohledně záznamů o vízech, vedených žádající třetí zemí, členským státům provozujícím systém VIS. |
(49) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (18) se použije na činnosti orgánů, institucí a jiných subjektů Unie při plnění úkolů, jež jim byly svěřeny v souvislosti s provozním řízením VIS. |
(50) |
Povinnou součástí postupu posuzování žádosti o krátkodobé vízum je nahlížení do seznamu cestovních dokladů, které opravňují jejich držitele překračovat vnější hranice a které mohou být opatřeny vízem, jak je stanoveno rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1105/2011/EU (19). Vízové orgány by tuto povinnost měly provádět systematicky, a proto by tento seznam měl být začleněn do VIS, aby bylo umožněno automatické ověření uznání cestovního dokladu žadatele. |
(51) |
Aniž je dotčena odpovědnost členských států za správnost údajů vkládaných do VIS, měla by agentura eu-LISA nést odpovědnost za zlepšování kvality údajů vývojem a udržováním centrálního nástroje pro sledování kvality údajů a za pravidelné předkládání zpráv členským státům. |
(52) |
Aby bylo možno lépe sledovat využívání VIS s cílem analyzovat tendence, pokud jde o migrační tlak a správu hranic, měla by být agentura eu-LISA schopna vytvořit kapacitu pro statistické hlášení členským státům, Komisi a Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž, aniž by byla ohrožena integrita údajů. Agentura eu-LISA by proto měla uchovávat určité statistické údaje v centrálním úložišti pro účely podávání zpráv a poskytování statistických údajů v souladu s nařízením (EU) 2019/817. Žádná z vytvořených statistik by neměla obsahovat osobní údaje. |
(53) |
Tímto nařízením není dotčeno uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (20). |
(54) |
Na státní příslušníky třetích zemí, na něž se vztahuje vízová povinnost, kteří jsou rodinnými příslušníky občana Unie, na něhož se vztahuje směrnice 2004/38/ES, nebo státního příslušníka třetí země, který požívá práva volného pohybu podle práva Unie, a kteří nejsou držiteli pobytové karty podle směrnice 2004/38/ES, by se měla vztahovat zvláštní ustanovení. Ustanovení čl. 21 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU”) stanoví, že každý občan Unie má právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států s výhradou omezení a podmínek stanovených ve Smlouvách a v opatřeních přijatých k jejich provedení. Tato omezení a podmínky jsou stanoveny ve směrnici 2004/38/ES. |
(55) |
Jak bylo potvrzeno Soudním dvorem Evropské unie, takoví rodinní příslušníci mají nejen právo vstoupit na území členského státu, ale mají rovněž právo získat pro tento účel vstupní vízum. Členské státy musí těmto osobám všemi prostředky usnadnit získání nezbytných víz, která musí být vydána bezplatně, v nejkratší možné lhůtě a na základě zrychleného postupu. |
(56) |
Právo na získání víza není bezpodmínečné, neboť může být odepřeno rodinným příslušníkům z důvodů veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti či veřejného zdraví podle směrnice 2004/38/ES. V této souvislosti mohou být osobní údaje rodinných příslušníků ověřeny pouze v případě, že se údaje týkají zjištění jejich totožnosti a jejich statusu, a pouze tehdy, pokud jsou takové údaje relevantní pro posouzení hrozby pro bezpečnost či veřejné zdraví, kterou by takové osoby mohly představovat. Posuzování žádostí uvedených rodinných příslušníků o vízum by mělo být prováděno výhradně s ohledem na rizika související s bezpečností a veřejným zdravím, a nikoliv na rizika související s migrací. |
(57) |
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu potřeby zajištění provádění společné vízové politiky, vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích a postupného zavádění integrovaného systému řízení vnějších hranic, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU”). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
(58) |
Toto nařízení stanoví přísná pravidla pro přístup do VIS a nezbytné záruky. Stanoví rovněž právo fyzických osob na přístup k údajům, jejich opravu, výmaz a nápravu, zejména právo na soudní přezkum, jakož i dozor nad všemi operacemi zpracování údajů vykonávaný nezávislými veřejnými orgány. Toto nařízení zavádí další záruky za účelem zahrnutí zvláštních potřeb nových kategorií údajů, které bude VIS zpracovávat. Toto nařízení tedy dodržuje základní práva a ctí zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie, zejména právo na lidskou důstojnost, právo na svobodu a bezpečnost, respektování soukromého a rodinného života, ochranu osobních údajů, právo na azyl a ochranu zásady nenavracení a ochranu v případě vystěhování, vyhoštění nebo vydání, právo na nediskriminaci, práva dítěte a právo na účinnou právní ochranu. |
(59) |
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
(60) |
Toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (21); Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
(61) |
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (22), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B, C a F rozhodnutí Rady 1999/437/ES (23). |
(62) |
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B, C a F rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25) a s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV (26). |
(63) |
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B, C a F rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28) a článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/349/EU (29). |
(64) |
Pokud jde o Kypr, Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko, představují ustanovení tohoto nařízení ustanovení vycházející ze schengenského acquis nebo s ním jinak související, ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003, čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 ve spojení s rozhodnutím Rady (EU) 2017/1908 (30) a čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2011. |
(65) |
Rozhodnutí 2004/512/ES a 2008/633/SVV by měla být zrušena. Odkazy na zrušená rozhodnutí by se měly rozumět odkazy na nařízení (ES) č. 767/2008 a měly by být vykládány v souladu se srovnávacími tabulkami obsaženými v přílohách I a II tohoto nařízení. |
(66) |
Nařízení (ES) č. 767/2008, (ES) 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 by měla být změněna. |
(67) |
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (31) a dne 12. prosince 2018 vydal své stanovisko (32), |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 767/2008
Nařízení (ES) č. 767/2008 se mění takto:
1) |
Název se nahrazuje tímto: „Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně informací o krátkodobých vízech, dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu mezi členskými státy (nařízení o VIS)“. |
2) |
Článek 1 se mění takto:
|
3) |
Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 Účel VIS 1. Účelem VIS je zlepšovat provádění společné vízové politiky pro krátkodobé pobyty, konzulární spolupráce a konzultace mezi vízovými orgány usnadněním výměny údajů o žádostech a o souvisejících rozhodnutích mezi členskými státy s cílem:
2. Pokud jde o dlouhodobá víza a povolení k pobytu, účelem VIS je usnadnit výměnu údajů mezi členskými státy o žádostech a o souvisejících rozhodnutích s cílem:
Článek 2a Architektura 1. VIS je založen na centralizované architektuře a skládá se z:
Ústřední systém VIS, národní jednotná rozhraní, internetová služba, brána pro dopravce a komunikační infrastruktura VIS v rámci technických možností v maximální možné míře sdílí a opětovně využívají hardwarové a softwarové prvky ústředního systému EES, národních jednotných rozhraní EES, brány pro dopravce ETIAS, internetové služby EES a komunikační infrastruktury EES. 2. Pro každý členský stát jsou k dispozici minimálně dvě národní jednotná rozhraní podle odst. 1 písm. c), která zajišťují fyzické propojení mezi členskými státy a fyzickou sítí VIS. Propojení prostřednictvím komunikační infrastruktury podle odst. 1 písm. d) je šifrováno. Národní jednotná rozhraní jsou umístěna v prostorech členských států. Národní jednotná rozhraní jsou určena k použití výhradně k účelům stanoveným legislativními akty Unie. 3. Ústřední systém VIS vykonává technický dohled a správní funkce a disponuje záložním ústředním systémem VIS, který je schopen zajistit všechny funkce ústředního systému VIS v případě jeho selhání. Ústřední systém VIS je umístěn ve Štrasburku (Francie) a záložní ústřední systém VIS je umístěn v Sankt Johann im Pongau (Rakousko). 4. Komunikační infrastruktura podporuje nepřetržitou dostupnost VIS a přispívá k jejímu zajištění. Zahrnuje redundance pro propojení mezi ústředním systémem VIS a záložním ústředním systémem VIS a rovněž redundance pro propojení mezi jednotlivými národními jednotnými rozhraními na jedné straně a ústředním systémem VIS a záložním ústředním systémem VIS na straně druhé. Komunikační infrastruktura poskytuje šifrovanou virtuální soukromou síť určenou pro údaje VIS a komunikaci mezi členskými státy a mezi členskými státy a agenturou eu-LISA. 5. Agentura eu-LISA zavede technické řešení k zajištění nepřetržité dostupnosti systému VIS buď prostřednictvím souběžného provozu ústředního systému VIS a záložního ústředního systému VIS, a to za předpokladu, že v případě selhání ústředního systému VIS bude záložní ústřední systém VIS i nadále schopen zajistit provoz ústředního systému VIS, nebo prostřednictvím zdvojení systému či jeho součástí. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31)." (**) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60).“" |
4) |
Článek 3 se zrušuje. |
5) |
Článek 4 se mění takto:
|
6) |
Články 5 a 6 se nahrazují tímto: „Článek 5 Kategorie údajů 1. Do VIS lze zaznamenávat pouze tyto kategorie údajů:
1a. CIR obsahuje údaje uvedené v čl. 9 bodě 4 písm. a) až ca) a bodech 5 a 6, čl. 22a odst. 1 písm. d) až g), j) a k). Zbývající údaje VIS se ukládají v ústředním systému VIS. 1b. Ověřování a zjišťování totožnosti ve VIS pomocí zobrazení obličeje je možné pouze s použitím zobrazení obličeje zaznamenaného ve VIS s poznámkou, že zobrazení obličeje bylo pořízeno na místě při podávání žádosti, v souladu s čl. 9 bodem 5 a čl. 22a odst. 1 písm. j). 2. Aniž je dotčeno zaznamenávání operací zpracování údajů podle článku 34, zprávy přenášené prostřednictvím VISMail v souladu s článkem 16, čl. 24 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 se do VIS nezaznamenávají. Článek 5a Seznam uznávaných cestovních dokladů 1. Do VIS se začlení seznam cestovních dokladů, které opravňují držitele k překročení vnějších hranic a které mohou být opatřeny vízem, jak je stanoveno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1105/2011/EU (*). 2. VIS poskytuje funkci pro centralizovanou správu seznamu uznávaných cestovních dokladů a oznamování uznávání nebo neuznávání cestovních dokladů uvedených na seznamu podle článku 4 rozhodnutí č. 1105/2011/EU. 3. Komise přijme prováděcí akty ke stanovení podrobných pravidel pro správu funkce uvedené v odstavci 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. Článek 6 Přístup pro účely vkládání, změn, vymazávání údajů a nahlížení do údajů 1. Přístup do VIS pro účely vkládání, změn nebo vymazávání údajů podle čl. 5 odst. 1 je vyhrazen výhradně řádně zmocněným pracovníkům vízových orgánů a orgánům příslušným k přijímání žádostí a k vydání rozhodnutí o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu podle článků 22a až 22f. Počet řádně zmocněných zaměstnanců je omezen v závislosti na aktuálních potřebách jejich útvaru. 2. Přístup do VIS pro účely nahlížení do údajů je vyhrazen výhradně řádně zmocněným pracovníkům vnitrostátních orgánů každého členského státu a subjektů Unie, které jsou příslušné pro účely stanovené v článcích 15 až 22, 22g až 22m a 45e tohoto nařízení, jakož i pro účely stanovené v článcích 20 a 21 nařízení (EU) 2019/817. Tento přístup je omezen rozsahem, v jakém jsou tyto údaje nezbytné k plnění úkolů uvedených orgánů a subjektů Unie pro tyto účely, a musí být přiměřený sledovaným cílům. 2a. Odchylně od ustanovení týkajících se používání údajů uvedených v kapitolách II, III a IIIa se údaje o otiscích prstů a zobrazení obličeje dětí použijí pro účely vyhledávání ve VIS a v případě shody je k nim umožněn přístup za účelem ověření totožnosti dítěte pouze:
Jestliže nelze provést vyhledávání s použitím alfanumerických údajů z důvodu chybějícího cestovního dokladu, lze údaje o otiscích prstů dětí rovněž použít k vyhledávání ve VIS v rámci azylového řízení v souladu s články 21, 22, 22j či 22k. 2b. Odchylně od ustanovení o používání údajů uvedených v článku 22h by v případě osob, které mají platné povolení k pobytu zaznamenané ve VIS po dobu 10 a více let bez přerušení, měl být orgánům příslušným pro provádění kontrol na území členských států umožněn přístup do VIS pouze za účelem nahlížení do údajů uvedených v čl. 22c písm. d), e) a f) a do informací o statusu povolení k pobytu. 2c. Odchylně od ustanovení o používání údajů uvedených v článku 22i by v případě osob, které mají platné povolení k pobytu zaznamenané ve VIS po dobu 10 a více let bez přerušení, měl být orgánům příslušným pro provádění kontrol na území členských států umožněn přístup do VIS pouze za účelem nahlížení do údajů uvedených v čl. 22c písm. d), e) a f) a do informací o statusu povolení k pobytu. V případě, že osoba nepředloží platný cestovní doklad, nebo v případě pochybností o pravosti předloženého cestovního dokladu či v případě, že ověření podle článku 22h nevede k výsledku, poskytne se příslušným orgánům přístup do VIS rovněž za účelem nahlížení do údajů uvedených v čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) a i). 2d. Odchylně od ustanovení o používání údajů uvedených v článcích 22j a 22k nemají příslušné azylové orgány přístup k údajům VIS týkajícím se osob, které mají platné povolení k pobytu zaznamenané ve VIS v souladu s kapitolou IIIapo dobu 10 a více let bez přerušení. 2e. Odchylně od ustanovení o používání údajů uvedených v kapitole IIIb nemají určené orgány členských států a Europol přístup k údajům VIS týkajícím se osob, které mají platné povolení k pobytu zaznamenané ve VIS v souladu s kapitolou IIIapo dobu 10 a více let bez přerušení. 2f. Odchylně od ustanovení o používání údajů uvedených v článcích 45e a 45f nemají příslušníci jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže, s výjimkou příslušníků jednotek pro správu hranic, přístup k údajům VIS týkajícím se osob, které mají platné povolení k pobytu zaznamenané ve VIS v souladu s kapitolou IIIa po dobu 10 let a déle bez přerušení. 3. Každý členský stát určí příslušné orgány, jejichž řádně zmocnění pracovníci mají přístup do VIS pro účely vkládání, změn, vymazávání údajů ve VIS nebo nahlížení do nich. Každý členský stát v souladu s článkem 45b bezodkladně sdělí Komisi a agentuře eu-LISA seznam těchto orgánů. V tomto seznamu je u každého orgánu uvedeno, za jakým účelem může zpracovávat údaje ve VIS. Každý členský stát může kdykoli změnit nebo nahradit seznam, který sdělil Komisi a agentuře eu-LISA, a o této skutečnosti je příslušně vyrozumí. Orgány oprávněné nahlížet do VIS nebo k přístupu do VIS za účelem prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, jsou určeny v souladu s kapitolou IIIb. 4. Kromě sdělení informací uvedených v odstavci 3 každý členský stát bezodkladně sdělí agentuře eu-LISA seznam operativních složek vnitrostátních příslušných orgánů, které mají přístup do VIS pro účely tohoto nařízení. V tomto seznamu je u každé operativní složky uvedeno, za jakým účelem jí má být umožněn přístup k údajům ve VIS. VIS poskytuje funkci pro centralizovanou správu těchto seznamů. 5. Komise přijme prováděcí akty ke stanovení podrobných pravidel pro správu funkce pro centralizovanou správu seznamu uvedeného v odstavci 3 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. (*) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1105/2011/EU ze dne 25. října 2011 o seznamu cestovních dokladů, které opravňují držitele k překročení vnějších hranic a které mohou být opatřeny vízem, a o zavedení mechanismu pro sestavování tohoto seznamu (Úř. věst. L 287, 4.11.2011, s. 9).”" |
7) |
V článku 7 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Každý příslušný orgán zajistí, aby zpracování osobních údajů v rámci VISnevedlo k diskriminaci vůči žadatelům o víza nebo jejich držitelům či žadatelům o dlouhodobá víza a povolení k pobytu nebo jejich držitelům na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických nebo jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Při zpracování osobních údajů v rámci VIS každý příslušný orgán plně ctí lidskou důstojnost a základní práva a zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, včetně práva na respektování soukromého života a práva na ochranu osobních údajů. Zvláštní pozornost je věnována dětem, starším osobám a osobám se zdravotním postižením. 3. V souvislosti se všemi postupy podle tohoto nařízení členské státy především zohledňují nejlepší zájem dítěte, a to v souladu se zárukami stanovenými v Úmluvě OSN o právech dítěte. Zohledňuje se blaho, bezpečnost a ochrana dítěte, zejména pokud existuje riziko, že dítě může být obětí obchodování s lidmi. Rovněž se zohledňují názory dítěte, jimž se přikládá význam odpovídající jeho věku a vyspělosti.“ |
8) |
Název kapitoly II se nahrazuje tímto: „VKLÁDÁNÍ A POUŽÍVÁNÍ ÚDAJŮ O VÍZECH VÍZOVÝMI ORGÁNY“. |
9) |
Článek 8 se mění takto:
|
10) |
Článek 9 se mění takto:
|
11) |
Vkládají se nové články, které znějí: „Článek 9a Vyhledávání v jiných informačních systémech a databázích 1. Soubory žádosti jsou v souladu s tímto článkem automaticky zpracovány ve VIS za účelem zjištění shod. VIS přezkoumá každý soubor žádosti jednotlivě. 2. Po vytvoření souboru žádosti VIS zkontroluje, zda je cestovní doklad související s touto žádostí uznáván v souladu s rozhodnutím č. 1105/2011/EU, a to provedením automatického vyhledávání v seznamu uznávaných cestovních dokladů uvedených v článku 5a tohoto nařízení, a zobrazí výsledek. Jestliže je výsledkem vyhledávání informace, že cestovní doklad není uznáván jedním nebo několika členskými státy, uplatní se při vydání víza čl. 25 odst. 3 nařízení (ES) č. 810/2009. 3. Pro účely ověření stanovených v čl. 21 odst. 1, odst. 3 písm. a), c) a d) a odst. 4 nařízení (ES) č. 810/2009 a pro účely cíle uvedeného v čl. 2 odst. 1 písm. k) tohoto nařízení VIS zahájí vyhledávání za použití ESP za účelem porovnání příslušných údajů uvedených v čl. 9 bodech 4, 5 a 6 tohoto nařízení s údaji v záznamu nebo souboru registrovaném v:
Porovnávání se provádí s alfanumerickými i biometrickými údaji, ledaže informační systém nebo databáze, v nichž je vyhledáváno,obsahují pouze jednu z těchto kategorií údajů. 4. VIS zejména ověří:
5. Záznamy SIS o pohřešovaných osobách nebo zranitelných osobách, osobách hledaných za účelem zajištění jejich spolupráce v soudním řízení a záznamy o osobách nebo předmětech pro účely skrytých, dotazovacích nebo zvláštních kontrol jsou vyhledávány pouze pro účely cíle uvedeného v čl. 2 odst. 1 písm. k). 6. Pokud jde o databáze Interpol SLTD a Interpol TDAWN, veškerá vyhledávání a ověřování se provádějí takovým způsobem, aby žádná informace nebyla odhalena majiteli záznamu Interpolu. Jestliže není splněn požadavek stanovený v tomto odstavci, VIS neprovádí vyhledávání v databázích Interpolu. 7. Pokud jde o údaje Europolu, automatizované zpracování obdrží příslušné oznámení v souladu s čl. 21 odst. 1b nařízení (EU) 2016/794. 8. Shoda je zjištěna, pokud se všechny nebo některé údaje ze souboru žádosti použité pro vyhledávání zcela nebo částečně shodují s údaji obsaženými v záznamu nebo souboru v informačních systémech nebo databázích uvedených v odstavci 3. V zájmu omezení počtu falešných shod se v příručce uvedené v čl. 9h odst. 2 vymezí částečná shoda včetně míry pravděpodobnosti. 9. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 3 vykáže shodu týkající se odst. 4 písm. a) bodů i), ii) a iii), písm. b), písm. c) bodu i), písmena d), písm. g) bodu i), VIS doplní do souboru žádosti odkaz na všechny zjištěné shody a v případě potřeby členské státy, které vložily nebo poskytly údaje vedoucí ke shodě. 10. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 3 vykáže shodu týkající se odst. 4 písm. a) bodu iv), písm. c) bodu ii), písmen e) a f) a písm. g) bodu ii), VIS do souboru žádosti pouze uvede poznámku, že je zapotřebí dalších ověření. V případě shod podle odst. 4 písm. a) bodu iv), písm. e), f) a písm. g) bodu ii) zašle VIS automatické oznámení o těchto shodách orgánu určenému pro VIS v členském státě zpracovávajícím žádost. Uvedené automatické oznámení obsahuje údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 9 body 4, 5 a 6. V případě shod podle odst. 4 písm. c) bodu ii) zašle VIS automatické oznámení o těchto shodách národní jednotce ETIAS členského státu, který údaje vložil, nebo, pokud údaje vložil Europol, národní jednotce ETIAS členských států zpracovávajících žádost. Toto automatické oznámení obsahuje údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 9 bodem 4. 11. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 3 vykáže shodu týkající se odst. 4 písm. a) bodů v), vi) a vii), VIS tuto shodu do souboru žádosti nezaznamená ani do tohoto souboru žádosti neuvede poznámku, že je zapotřebí další ověření. 12. Pro účely vedení a uchovávání protokolů, hlášení a statistik v souladu s články 34 a 45a zůstává v souboru žádosti zaznamenáno jedinečné referenční číslo datového záznamu, který vedl ke shodě. 13. VIS porovná příslušné údaje uvedené v čl. 9 bodu 4 písm. a), aa), g), h), j), k) a l) se specifickými ukazateli rizik uvedenými v článku 9j. Článek 9b Zvláštní ustanovení v případě rodinných příslušníků občanů Unie nebo jiných státních příslušníků třetích zemí, kteří požívají práva volného pohybu podle práva Unie 1. Pokud jde o státního příslušníka třetí země, který je rodinným příslušníkem občana Unie, na něhož se vztahuje směrnice 2004/38/ES, nebo státního příslušníka třetí země, který požívá práva volného pohybu rovnocenného s právem občanů Unie podle dohody mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a třetí zemí na straně druhé, automatizovaná vyhledávání uvedená v čl. 9a odst. 3 se provádějí výhradně pro účely kontroly, zda neexistují žádné skutkové poznatky nebo opodstatněné důvody založené na konkrétních skutečnostech umožňující se domnívat, že přítomnost daného státního příslušníka třetí země na území členských států představuje riziko pro bezpečnost nebo vysoké epidemické riziko v souladu se směrnicí 2004/38/ES. 2. VIS neověřuje:
3. Pokud automatizované zpracování podle čl. 9a odst. 3 tohoto nařízení vykáže shodu odpovídající záznamu o odepření vstupu a pobytu, jak je uvedeno v článku 24 nařízení (ES) č. 2018/1861, vízový orgán ověří důvod, na základě kterého byl tento záznam vložen do SIS. Pokud daný důvod souvisí s rizikem nedovoleného přistěhovalectví, záznam se při posuzování žádosti nezohlední. Vízový orgán postupuje v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1861. 4. Nepoužijí se specifické ukazatele rizik založené na rizicích nedovoleného přistěhovalectví uvedených v článku 9j. Článek 9c Manuální ověřování shod a činnosti navazující na shody prováděné příslušnými vízovými orgány 1. Každá shoda podle čl. 9a odst. 9 je manuálně ověřena příslušným vízovým orgánem členského státu zpracovávajícího žádost o vízum. 2. Pro účely manuálního ověřování shod podle odstavce 1 tohoto článku má příslušný vízový orgán přístup k souboru žádosti a k veškerým propojeným souborům žádosti a rovněž ke shodám zjištěným během automatizovaného zpracování podle čl. 9a odst. 9. Příslušný vízový orgán má rovněž dočasný přístup k údajům, které vedly ke shodě, uchovávaným v SIS, EES, ETIAS,systému Eurodac a v databázi Interpol SLTD, a to po dobu ověřování podle tohoto článku a posuzování žádosti o vízum a je-li vedeno řízení o opravném prostředku. Tento dočasný přístup je v souladu s právními nástroji upravujícími SIS, EES, ETIAS, Eurodac a Interpol SLTD. 3. Příslušný vízový orgán ověří, zda totožnost žadatele zaznamenaná v souboru žádosti odpovídá údajům obsaženým v některém z informačních systémů nebo v některé z databází, v nichž se vyhledává. 4. Jestliže osobní údaje v souboru žádosti odpovídají údajům uchovávaným v daném informačním systému nebo databázi, je tato shoda zohledněna při posuzování žádosti o vízum podle článku 21 nařízení (ES) č. 810/2009. 5. Pokud osobní údaje neodpovídají údajům uchovávaným v daném informačním systému nebo databázi, příslušný vízový orgán vymaže falešnou shodu ze souboru žádosti. 6. V případě, že automatické porovnání podle čl. 9a odst. 13 tohoto nařízení vykáže shodu, příslušný vízový orgán posoudí bezpečnostní riziko, riziko nedovoleného přistěhovalectví a vysoké epidemické riziko a zohlední je při posuzování žádosti o vízum podle článku 21 nařízení (ES) č. 810/2009. Příslušný vízový orgán v žádném případě nerozhoduje automaticky pouze na základě shody založené na specifických ukazatelích rizik. Příslušný vízový orgán vždyindividuálně posoudí, zda existuje bezpečnostní riziko, riziko nedovoleného přistěhovalectví a vysoké epidemické riziko. Článek 9d Manuální ověřování shod orgány určenými pro VIS 1. Každý členský stát určí orgán (dále jen „orgán určený pro VIS“) pro účely manuálního ověřování shod a provádění činností navazujících na shodu podle čl. 9a odst. 4 písm. a) bodů iv) až vii), písm. e), f) a písm. g) bodu ii). Členské státy mohou určit více orgánů určených pro VIS. Členské státy oznámí Komisi a agentuře eu-LISA orgán určený pro VIS. Jestliže se členské státy rozhodnou určit jakožto orgán určený pro VIS centrálu SIRENE, přidělí jí dostatek dodatečných zdrojů k tomu, aby mohla plnit úkoly, jež jsou orgánu určenému pro VIS podle tohoto nařízení svěřeny. 2. Orgán určený pro VIS je v provozu minimálně v běžné pracovní době. Má dočasný přístup k údajům zaznamenaným v souboru žádosti a k údajům uchovávaným v SIS, ECRIS-TCN,k údajům Europolu nebo Interpol TDAWN, které vedly ke shodě, a to po dobu ověřování podle tohoto článku a podle článku 9g. 3. Orgán určený pro VIS do dvou pracovních dnů ode dne, kdy VIS zašle oznámení, ověří, zda totožnost žadatele zaznamenaná v souboru žádosti odpovídá údajům obsaženým v některém z informačních systémů nebo v některé z databází, v nichž se vyhledává. 4. Pokud osobní údaje v souboru žádosti neodpovídají údajům uchovávaným v příslušném informačním systému nebo databázi, orgán určený pro VIS vymaže ze souboru žádosti poznámku, že je zapotřebí dalších ověření. Článek 9e Manuální ověřování shod a provádění činností navazujících na shody v seznamu zájmových osob ETIAS 1. Národní jednotka ETIAS členského státu, který vložil údaje do seznamu zájmových osob ETIAS, nebo, pokud údaje vložil Europol, národní jednotka ETIAS členského státu zpracovávajícího žádost manuálně ověřují shody podle čl. 9a odst. 4 písm. c) bodu ii) a provádějí činnosti navazující na tyto shody. 2. Příslušná národní jednotka ETIAS do dvou pracovních dnů ode dne, kdy VIS zašle oznámení, ověří, zda údaje zaznamenané v souboru žádosti odpovídají údajům v seznamu zájmových osob ETIAS. 3. Pokud údaje v souboru žádosti odpovídají údajům v seznamu zájmových osob ETIAS, národní jednotka ETIAS poskytne ústřednímu vízovému orgánu členského státu zpracovávajícího žádost o vízum odůvodněné stanovisko ohledně toho, zda žadatel představuje riziko pro veřejnou bezpečnost, přičemž toto stanovisko se zohlední při posuzování žádosti o vízum podle článku 21 nařízení (ES) č. 810/2009. 4. Pokud údaje do seznamu zájmových osob ETIAS vložil Europol, národní jednotka ETIAS členského státu zpracovávajícího žádost za účelem vypracování svého odůvodněného stanoviska bezodkladně požádá o stanovisko Europolu. Za tímto účelem zašle národní jednotka ETIAS údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 9 bodem 4 Europolu. Europol odpoví do 60 hodin od data žádosti. Pokud Europol v této lhůtě neodpoví, má se za to, že neexistují důvody pro námitky proti udělení víza. 5. Národní jednotka ETIAS zašle ústřednímu vízovému orgánu odůvodněné stanovisko do sedmi kalendářních dní ode dne, kdy VIS zašle oznámení. Pokud národní jednotka ETIAS v této lhůtě neposkytne žádné odůvodněné stanovisko, má se za to, že neexistují důvody pro námitky proti udělení víza. 6. Odůvodněné stanovisko se do souboru žádosti zaznamená tak, aby k němu měl přístup pouze ústřední vízový orgán členského státu zpracovávajícího žádost o vízum. 7. Pokud údaje v souboru žádosti neodpovídají údajům v seznamu zájmových osob ETIAS, národní jednotka ETIAS informuje ústřední vízový orgán členského státu zpracovávajícího žádost o vízum a tento orgán vymaže ze souboru žádosti poznámku, že je zapotřebí dalších ověření. Článek 9f Činnosti navazující na některé shody prováděné centrálou SIRENE 1. Jsou-li zjištěny shody podle čl. 9a odst. 4 písm. a) bodů iii) až vii), příslušný vízový orgán nebo orgán určený pro VIS je manuálně ověří a poté je oznámí centrále SIRENE členského státu zpracovávajícího žádost. 2. V případě shod podle čl. 9a odst. 4 písm. a) bodu iii) centrála SIRENE členského státu zpracovávajícího žádost:
3. Jsou-li zjištěny shody podle čl. 9a odst. 4 písm. a) bodů iv) až vii) tohoto nařízení, centrála SIRENE členského státu zpracovávajícího žádost přijme veškerá vhodná návazná opatření v souladu s nařízením (EU)2018/1862. Článek 9g Činnosti navazující na některé shody prováděné orgány určenými pro VIS 1. V případě ověřených shod podle čl. 9a odst. 4 písm. e), f) nebo písm. g) bodu ii) provede orgán určený pro VIS, je-li to nezbytné, veškeré vhodné navazující činnosti. Pro tyto účely konzultuje v příslušném případě národní ústřednu Interpolu členského státu zpracovávajícího žádost, Europol nebo ústřední orgán odsuzujícího členského státu určený v souladu s čl. 3 odst. 1 rámcového rozhodnutí Rady 2009/315/SVV (*). 2. Orgán určený pro VIS poskytne ústřednímu vízovému orgánu členského státu zpracovávajícího žádost o vízum odůvodněné stanovisko ohledně toho, zda žadatel představuje hrozbu pro veřejnou bezpečnost, přičemž toto stanovisko se zohlední při posuzování žádosti o vízum podle článku 21 nařízení (ES) č. 810/2009. 3. V případě ověřených shod podle čl. 9a odst. 4 písm. e) tohoto nařízení, bylo-li odsouzení vydáno před zahájením provozu ECRIS-TCN v souladu s čl. 35 odst. 4 nařízení (EU) 2019/816, orgán určený pro VIS ve svém odůvodněném stanovisku podle odstavce 2 tohoto článku nezohlední odsouzení za teroristické trestné činy vydaná více než 25 let před datem žádosti o vízum nebo odsouzení za jiné závažné trestné činy vydaná více než 15 let před datem žádosti o vízum. 4. V případě, že se shoda, kterou manuálně ověřil orgán určený pro VIS, týká údajů Europolu podle čl. 9a odst. 4 písm. f), orgán určený pro VIS bezodkladně požádá o stanovisko Europolu, aby mohl provést úkon podle odstavce 2 tohoto článku. Za tímto účelem zašle orgán určený pro VIS Europolu údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 9 body 4, 5 a 6. Europol odpoví do 60 hodin od data žádosti. Pokud Europol v této lhůtě neodpoví, má se za to, že neexistují důvody pro námitky proti udělení víza. 5. V případě ověřených shod podle čl. 9a odst. 4 písm. a) bodu iv) tohoto nařízení orgán určený pro VIS členského státu zpracovávajícího žádost po konzultaci s centrálou SIRENE členského státu vkládajícího záznam poskytne ústřednímu vízovému orgánu členského státu zpracovávajícího žádost odůvodněné stanovisko ohledně toho, zda žadatel představuje hrozbu pro veřejnou bezpečnost, které se zohlední při posuzování žádosti o vízum podle článku 21 nařízení (ES) č. 810/2009. 6. Odůvodněné stanovisko se do souboru žádosti zaznamená tak, aby k němu měl přístup pouze orgán určený pro VIS členského státu zpracovávajícího žádost, uvedený v článku 9d, a ústřední vízový orgán téhož členského státu. 7. Orgán určený pro VIS zašle ústřednímu vízovému orgánu odůvodněné stanovisko do sedmi kalendářních dní ode dne, kdy VIS zašle oznámení. V případě ověřených shod podle čl. 9a odst. 4 písm. e) je lhůta pro zaslání odůvodněného stanoviska deset kalendářních dní. Pokud orgán určený pro VIS žádné odůvodněné stanovisko v této lhůtě neposkytne, má se za to, že neexistují důvody pro námitky proti udělení víza. Článek 9h Provádění a příručka 1. Pro účely provádění článků 9a až 9g vytvoří agentura eu-LISA ve spolupráci s členskými státy a Europolem vhodnou komunikační infrastrukturu pro oznamování a výměnu informací podle uvedených článků. 2. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 48a, kterým prostřednictvím příručky stanoví postupy a pravidla nezbytné pro vyhledávání, ověřování a posuzování. Článek 9i Povinnosti Europolu Europol přizpůsobí svůj informační systém tak, aby umožňoval automatické zpracování vyhledávání podle čl. 9a odst. 3 a čl. 22b odst. 2. Článek 9j Specifické ukazatele rizik 1. Specifické ukazatele rizik se použijí jako algoritmus umožňující profilování ve smyslu čl. 4 bodu 4 nařízení (EU) 2016/679 porovnáním, v souladu s článkem 9a odst. 13 tohoto nařízení, údajů zaznamenaných v souboru žádosti ve VIS se specifickými ukazateli rizik stanovenými ústřední jednotkou ETIAS podle odstavce 4 tohoto článku, které naznačují bezpečnostní riziko, riziko nedovoleného přistěhovalectví nebo vysoké epidemické riziko. Národní jednotka ETIAS vkládá specifické ukazatele rizik do VIS. 2. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 48a, kterým podrobněji vymezí bezpečnostní rizika, rizika nedovoleného přistěhovalectví a vysoká epidemická rizika na základě:
3. Komise přijme prováděcí akt k upřesnění rizik ve smyslu tohoto nařízení a aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 2 tohoto článku, na nichž se mají zakládat specifické ukazatele rizik podle odstavce 4 tohoto článku. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. Specifická rizika uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce se přezkoumají alespoň každých šest měsíců a Komise v případě potřeby přijme nový prováděcí akt přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. 4. Na základě specifických rizik určených podle odstavce 3 stanoví ústřední jednotka ETIAS soubor specifických ukazatelů rizik sestávající z kombinace údajů, včetně jednoho nebo několika z těchto údajů:
5. Specifické ukazatele rizik musí být cílené a přiměřené. Za žádných okolností se nezakládají pouze na pohlaví nebo věku dané osoby, ani na informacích o barvě pleti, rase, etnickém nebo sociálním původu dané osoby, jejích genetických rysech, jazyce, politických či jakýchkoli jiných názorech, náboženském vyznání či filozofickém přesvědčení, členství v odborové organizaci, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotním postižení nebo sexuální orientaci. 6. Specifické ukazatele rizik vymezuje, stanoví, předběžně posuzuje, provádí, následně vyhodnocuje, přezkoumává a ruší ústřední jednotka ETIAS po konzultaci s prověřovací komisí VIS. Článek 9k Prověřovací komise VIS 1. V rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž se zřizuje prověřovací komise VIS s poradní funkcí. Skládá se z jednoho zástupce ústředního vízového orgánu každého členského státu, zástupce Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a zástupce Europolu. 2. Ústřední jednotka ETIAS vede konzultace s prověřovací komisí VIS o vymezování, zavádění, předběžném posuzování, provádění, následném hodnocení, přezkoumávání a rušení specifických ukazatelů rizik uvedených v článku 9j. 3. Prověřovací komise VIS vydává stanoviska, pokyny, doporučení a osvědčené postupy pro účely uvedené v odstavci 2. Při vydávání doporučení zohledňuje prověřovací komise VIS doporučení, jež vydal poradní výbor VIS pro otázky základních práv. 4. Prověřovací komise VIS zasedá podle potřeby, nejméně však dvakrát ročně. Náklady na její zasedání a jejich organizaci nese Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. 5. Prověřovací komise VIS může vést konzultace s poradním výborem VIS pro otázky základních práv ohledně konkrétních otázek týkajících se základních práv, zejména pokud jde o ochranu soukromí, ochranu osobních údajů a zákaz diskriminace. 6. Prověřovací komise VIS přijme svůj jednací řád na prvním zasedání prostou většinou svých členů. Článek 9l Poradní výbor VIS pro otázky základních práv 1. Zřizuje se nezávislý poradní výbor VIS pro otázky základních práv, který má poradní a hodnoticí funkci. Tento výbor se skládá z úředníka pro otázky základních práv Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, zástupce poradního fóra pro základní práva Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, zástupce evropského inspektora ochrany údajů, zástupce Evropského sboru pro ochranu osobních údajů, zřízeného nařízením (EU) 2016/679, a zástupce Agentury Evropské unie pro základní práva, a to aniž jsou dotčeny jejich pravomoci a nezávislost. 2. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv provádí pravidelná hodnocení a vydává doporučení určená prověřovací komisi VIS o dopadu zpracovávání žádostí a provádění článku 9j na základní práva, zejména pokud jde o ochranu soukromí, ochranu osobních údajů a zákaz diskriminace. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv rovněž podporuje prověřovací komisi VIS v plnění jejích úkolů, pokud jej tato komise konzultuje v konkrétních otázkách týkajících se základních práv, zejména pokud jde o ochranu soukromí, ochranu osobních údajů a zákaz diskriminace. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv má přístup k auditům uvedeným v čl. 7 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) 2018/1240. 3. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv zasedá podle potřeby, nejméně však dvakrát ročně. Náklady na jeho zasedání a jejich organizaci hradí Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. Zasedání výboru se konají v prostorách Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Služby sekretariátu pro jeho zasedání poskytuje Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv přijme svůj jednací řád na prvním zasedání prostou většinou hlasů svých členů. 4. Jeden zástupce poradního výboru VIS pro otázky základních práv je zván na zasedání prověřovací komise VIS a má na nich poradní funkci. Členové poradního výboru VIS pro otázky základních práv mají přístup k informacím a souborům prověřovací komise VIS. 5. Poradní výbor VIS pro otázky základních práv vypracovává výroční zprávy. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti. (*) Rámcové rozhodnutí Rady 2009/315/SVV ze dne 26. února 2009 o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 23).”;" |
12) |
V čl. 10 odst. 1 se písmeno f) nahrazuje tímto:
|
13) |
Článek 11 se zrušuje. |
14) |
V článku 12 se odstavec 2 mění takto:
|
15) |
V článku 13 se doplňuje nový odstavec, který zní: „4. Při aktualizaci souboru žádosti podle odstavců 1 a 2 tohoto článku zašle VIS členskému státu, který vízum udělil, oznámení, jehož prostřednictvím jej informuje o rozhodnutí o prohlášení víza za neplatné nebo o jeho zrušení a o důvodech tohoto rozhodnutí. Toto oznámení automaticky generuje ústřední systém VIS a je přenášeno prostřednictvím VISMail v souladu s článkem 16.“ |
16) |
Článek 15 se mění takto:
|
17) |
Článek 16 se nahrazuje tímto: „Článek 16 Použití VIS pro účely konzultací a žádostí o dokumenty 1. Pro účely konzultace žádostí mezi ústředními vízovými orgány podle článku 22 nařízení (ES) č. 810/2009 se požadavek na konzultaci a odpověď na tento požadavek předávají v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. 2. Pokud je ve VIS vytvořen soubor žádosti týkající se státního příslušníka určité třetí země nebo náležejícího do určité kategorie státních příslušníků, pro které je požadována předchozí konzultace podle článku 22 nařízení (ES) č. 810/2009, VIS automaticky prostřednictvím mechanismu VISMail předá žádost o konzultaci uvedenému členskému státu nebo členským státům. Konzultovaný členský stát nebo členské státy zadají odpověď do VIS, který tuto odpověď prostřednictvím mechanismu VISMail předá členskému státu, jenž žádost vytvořil. V případě záporné odpovědi je třeba v ní upřesnit, zda žadatel představuje hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost, veřejné zdraví nebo mezinárodní vztahy. Pouze za účelem provádění tohoto postupu konzultace se do VIS začlení seznam členských států, které v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 810/2009 vyžadují, aby ústřední orgány jiných členských států konzultovaly jejich ústřední orgány při posuzování žádostí o jednotná víza podaných státními příslušníky určitých třetích zemí nebo určitými kategoriemi těchto státních příslušníků. VIS poskytuje funkci pro centralizovanou správu tohoto seznamu. 3. Předávání informací prostřednictvím mechanismu VISMail se vztahuje rovněž na:
3a. Do VIS se začlení seznam členských států, které v souladu s článkem 31 nařízení (ES) č. 810/2009 vyžadují, aby byly jejich ústřední orgány informovány o vízech, která jiné členské státy udělily státním příslušníkům určitých třetích zemí nebo určitým kategoriím takových státních příslušníků. VIS zajistí centralizovanou správu tohoto seznamu. 3b. Předávání informací podle odst. 3 písm. a), b) a c) je VIS generováno automaticky. 3c. Příslušné vízové orgány na žádosti podle odst. 3 písm. e) reagují do tří pracovních dnů. 4. Osobní údaje přenášené podle tohoto článku se používají výhradně pro účely konzultace a informování ústředních vízových orgánů a konzulární spolupráce.“ |
18) |
Článek 17 se zrušuje. |
19) |
Název kapitoly III se nahrazuje tímto: „PŘÍSTUP JINÝCH ORGÁNŮ K ÚDAJŮM O VÍZECH“; |
20) |
Článek 17a se mění takto:
|
21) |
Článek 18 se mění takto:
|
22) |
Článek 19 se mění takto:
|
23) |
V článku 19a se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Pokud kromě toho vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 2 ukáže, že údaje o dotčeném státním příslušníkovi třetí země jsou zaznamenány ve VIS, orgán příslušný pro provádění kontrol na hranicích, na nichž se provozuje EES, ověří otisky prstů nebo zobrazení obličeje tohoto státního příslušníka třetí země porovnáním otisků prstů nebo zobrazení obličeje pořízeného na místě zaznamenaných ve VIS. Tento orgán může toto ověření zahájit z EES. V případě státních příslušníků třetích zemí, jejichž otisky prstů nebo zobrazení obličeje nelze použít, se vyhledávání provede pouze pomocí alfanumerických údajů stanovených v odstavci 2.“ |
24) |
Článek20 se mění takto:
|
25) |
Články 21 a 22 se nahrazují tímto: „Článek 21 Přístup k údajům VIS pro určení příslušnosti k posuzování žádostí o mezinárodní ochranu 1. Příslušné azylové orgány mají přístup do VIS k vyhledávání pomocí otisků prstů žadatele o mezinárodní ochranu, a to výhradně za účelem určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podle článků 12 a 34 nařízení (EU) č. 604/2013. Nelze-li otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu použít nebo vyhledávání pomocí otisků prstů nevede k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 9 bodu 4 písm. a), aa), b), c) nebo ca) či čl. 9 bodu 5. Zobrazení obličeje však nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že ve VIS je zaznamenáno udělené vízum s dobou platnosti, která uplynula nejvýše šest měsíců před datem podání žádosti o mezinárodní ochranu, nebo vízum, jehož platnost byla prodloužena na dobu platnosti, která uplynula nejvýše šest měsíců před datem podání žádosti o mezinárodní ochranu, má příslušný azylový orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů uvedených v souboru žádosti, a pokud jde o údaje uvedené v písmenu e) tohoto odstavce, týkající se manžela či manželky a dětí, podle čl. 8 odst. 4, a to pouze za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Nahlížet do VIS podle odstavců 1 a 2 tohoto článku mohou pouze určené vnitrostátní orgány uvedené v čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č. 604/2013.“ Článek 22 Přístup k údajům VIS za účelem posuzování žádosti o mezinárodní ochranu 1. Příslušné azylové orgány mají v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 604/2013 přístup k vyhledávání pomocí otisků prstů žadatele o mezinárodní ochranu, a to výhradně za účelem posuzování žádosti o mezinárodní ochranu. Nelze-li otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu použít nebo vyhledávání pomocí otisků prstů nevede k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 9 bodu 4 písm. a), aa), b), c) nebo ca) či čl. 9 bodu 5. Zobrazení obličeje však nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že údaje o žadateli o mezinárodní ochranu jsou zaznamenány ve VIS, má příslušný azylový orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů žadatele a propojených souborů žádosti týkajících se žadatele podle čl. 8 odst. 3, a pokud jde o údaje uvedené v písmenu f) tohoto odstavce, týkající se manžela či manželky a dětí, podle čl. 8 odst. 4, a to pouze za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Nahlížet do VIS podle odstavců 1 a 2 tohoto článku mohou pouze určené vnitrostátní orgány uvedené v čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č. 604/2013.“ |
26) |
Za článek 22 se vkládají nové kapitoly, které znějí: „KAPITOLA IIIa VKLÁDÁNÍ A POUŽÍVÁNÍ ÚDAJŮ O DLOUHODOBÝCH VÍZECH A POVOLENÍCH K POBYTU Článek 22a Postupy pro vkládání údajů po předložení žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu 1. Po předložení žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu orgán příslušný pro přijetí nebo posouzení žádosti neprodleně vytvoří soubor žádosti vložením následujících údajů do VIS v rozsahu, v němž je žadatel povinen tyto údaje poskytnout v souladu s příslušným unijním nebo vnitrostátním právem:
2. Pokud jde o otisky prstů uvedené v odst. 1 písm. k), do VIS nelze vkládat otisky prstů dětí mladších šesti let. Pokud jde o zobrazení obličeje a otisky prstů uvedené v odst. 1 písm. j) a k), lze do VIS vkládat údaje nezletilých osob pouze tehdy, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
3. Po vytvoření souboru žádosti VIS automaticky zahájí vyhledávání podle článku 22b. 4. Pokud žadatel podal žádost jako součást skupiny nebo spolu s rodinným příslušníkem, vytvoří orgán soubor žádosti pro každou osobu ve skupině a propojí soubory osob, které podaly žádosti o dlouhodobá víza nebo povolení k pobytu společně. 5. Pokud v souladu s unijním nebo vnitrostátním právem není vyžadováno poskytnutí určitých údajů nebo tyto údaje nemohou být poskytnuty, označí se dotčená položka či položky jako „nepoužije se“. Pokud jde o otisky prstů, umožní systém odlišit případy, kdy poskytnutí otisků prstů není vyžadováno v souladu s unijním nebo vnitrostátním právem, od případů, kdy nemohou být poskytnuty. Článek 22b Vyhledávání vinformačních systémech a databázích 1. Soubory žádosti jsou v souladu s tímto článkem zpracovány ve VIS automaticky za účelem zjištění shod. VIS přezkoumá každý soubor žádosti jednotlivě. 2. Za účelem posouzení toho, zda by daná osoba mohla představovat hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví v členských státech podle čl. 6 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2016/399, a pro účely cíle uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f) tohoto nařízení VIS zahájí vyhledávání za použití ESP za účelem porovnání příslušných údajů uvedených v čl. 22a odst. 1 písm. d) až, g), i), j) a k) tohoto nařízení s údaji obsaženými v záznamu nebo souboru registrovaném v:
Porovnávání se provádí s alfanumerickými i biometrickými údaji, ledaže informační systémy nebo databáze, v nichž je vyhledáváno,obsahují pouze jednu z těchto kategorií údajů. 3. VIS zejména ověří:
4. Záznamy SIS o pohřešovaných nebo zranitelných osobách, osobách hledaných za účelem zajištění jejich spolupráce v soudním řízení a záznamy o osobách nebo předmětech pro účely skrytých, dotazovacích nebo zvláštních kontrol jsou vyhledávány pouze pro účely cíle uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f). 5. Pokud jde o databáze Interpol SLTD a Interpol TDAWN, veškerá vyhledávání či ověřování se provádějí takovým způsobem, aby žádná informace nebyla odhalena majiteli záznamu Interpolu. Jestliže není zajištěno splnění požadavku stanoveného v tomto odstavci, VIS neprovádí vyhledávání v databázích Interpolu. 6. Pokud jde o údaje Europolu, automatizované zpracování obdrží příslušné oznámení v souladu s čl. 21 odst. 1b) nařízení (EU) 2016/794. 7. Shoda je zjištěna, pokud se všechny nebo některé údaje ze souboru žádosti použité pro vyhledávání zcela nebo částečně shodují s údaji obsaženými v záznamu nebo souboru v informačních systémech nebo databázích uvedených v odstavci 2. V zájmu omezení počtu falešných shod se v příručce uvedené v odstavci 18 vymezí částečná shoda včetně míry pravděpodobnosti. 8. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 2 vykáže shodu týkající se odst. 3 písm. a) bodů i), ii) a iii), písm. b), písm. c) bodu i), písm. d) a písm. g) bodu i), VIS doplní do souboru žádosti odkaz na všechny zjištěné shody a v případě potřeby členské státy, které vložily nebo poskytly údaje vedoucí ke shodě. 9. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 2 vykáže shodu týkající se odst. 3 písm. a) bodu iv), písm. c) bodu ii), písm. e) a f) a písm. g) bodu ii), VIS do souboru žádosti pouze uvede poznámku, že je zapotřebí další ověření. V případě shod podle odst. 3 písm. a) bodu iv), písm. e), f) a písm. g) bodu ii) zašle VIS automatické oznámení o těchto shodách orgánu určenému pro VIS v členském státě zpracovávajícím žádost. Toto automatické oznámení obsahuje údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 22a odst. 1 písm. d) ažg) a i), j) a k). V případě shod podle odst. 3 písm. c) bodu ii) zašle VIS automatické oznámení o těchto shodách národní jednotce ETIAS členského státu, který údaje vložil, nebo, pokud údaje vložil Europol, národní jednotce ETIAS členských států zpracovávajících žádost. Toto automatické oznámení obsahuje údaje zaznamenané v souboru žádosti v souladu s čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) a i). 10. Jestliže automatické porovnání podle odstavce 2 vykáže shodu týkající se odst. 3 písm. a) bodů v), vi) a vii), VIS tuto shodu do souboru žádosti nezaznamená ani do tohoto souboru neuvede poznámku, že je zapotřebí další ověření. 11. Pro účely vedení a uchovávání protokolů, hlášení a statistik v souladu s články 34 a 45a zůstává v souboru žádosti zaznamenáno jedinečné referenční číslo datového záznamu, který vedl ke shodě. 12. Každá shoda podle odstavce 6 je manuálně ověřena příslušným vízovým nebo imigračním orgánem členského státu zpracovávajícího žádost o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu. Pro účel manuálního ověřování podle prvního pododstavce tohoto odstavce má příslušný orgán přístup k souboru žádosti a k veškerým propojeným souborům žádosti a ke shodám zjištěným během automatizovaného zpracování podle odstavce 6. Příslušný orgán má rovněž dočasný přístup k údajům, které vedly ke shodě, uchovávaným veVIS, SIS, EES, ETIAS,či v databázi Interpolu SLTD, a to po dobu ověřování podle tohoto článku a posuzování žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu a v případě řízení o opravném prostředku. Příslušný orgán ověří, zda totožnost žadatele zaznamenaná v souboru žádosti odpovídá údajům obsaženým v některém z informačních systémů nebo v některé z databází, v nichž bylo vyhledáváno. Pokud osobní údaje v souboru žádosti odpovídají údajům uchovávaným v příslušném informačním systému nebo databázi, shoda se zohlední při posuzování toho, zda by žadatel o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mohl v členských státech zpracovávajících žádost představovat hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví. Jestliže se shoda týká osoby, která je osobou, v souvislosti s níž jiný členský stát vložil do SIS záznam o odepření vstupu a pobytu či záznam o navrácení, provede se předchozí konzultace podle článku 27 nařízení (EU) 2018/1861 nebo článku 9 nařízení (EU) 2018/1860. Pokud osobní údaje v souboru žádosti neodpovídají údajům uchovávaným v příslušném informačním systému nebo databázi, příslušný orgán vymaže falešnou shodu ze souboru žádosti. 13. Pro účely manuálního ověřování shod podle odst. 3 písm. a) bodů iv) až vii), písm. e) a f) a písm. g) bodu ii) tohoto článku orgány určenými pro VIS se odpovídajícím způsobem použije článek 9d. 14. Pro účely manuálního ověřování shod a provádění činností navazujících na shody v seznamu zájmových osob ETIAS podle odst. 3 písm. c) bodu ii) tohoto článku národními jednotkami ETIAS se odpovídajícím způsobem použije článek 9e. Odkazem na ústřední vízový orgán se rozumí odkaz na vízový nebo imigrační orgán příslušný pro dlouhodobá víza nebo povolení k pobytu. 15. Pro účely provádění činností navazujících na shody v SIS podle odst. 3 písm. a) bodů iv) až vii) tohoto článku centrálami SIRENE se odpovídajícím způsobem použije článek 9f. 16. Pro účely provádění činností navazujících na shody podle odst. 3 písm. e), nebo f) nebo písm. g) bodu ii) tohoto článku orgány určenými pro VIS se odpovídajícím způsobem použije článek 9g. Odkazem na ústřední vízový orgán se rozumí odkaz na vízový nebo imigrační orgán příslušný pro dlouhodobá víza nebo povolení k pobytu. 17. Pro účely provádění tohoto článku agentura eu-LISA ve spolupráci s členskými státy a Europolem vytvoří vhodnou komunikační infrastrukturu pro oznamování a výměnu informací podle tohoto článku. 18. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 48a, kterým prostřednictvím příručky stanoví postupy a pravidla nezbytná pro vyhledávání, ověřování a posuzování. Článek 22c Doplnění údajů v případě udělení dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu Pokud příslušný orgán rozhodneo udělení dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu,doplní do souboru žádosti tyto údaje, pokud jsou údaje shromažďovány v souladu s příslušným unijním a vnitrostátním právem:
Článek 22d Doplnění údajů v určitých případech zamítnutí žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu 1. Pokud příslušný orgán rozhodne o zamítnutí žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu, jelikož je žadatel považován za hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost nebo veřejné zdraví nebo žadatel předložil doklady, jež byly získány podvodně, byly padělány či pozměněny, doplní do souboru žádosti tyto údaje, pokud jsou údaje shromažďovány v souladu s příslušným unijním nebo vnitrostátním právem:
2. Pokud bylo přijato konečné rozhodnutí, kterým se zamítá žádost o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu z jiných důvodů, než jsou důvody uvedené v odstavci 1, soubor žádosti musí být z VIS neprodleně vymazán. Článek 22e Doplnění údajů v případě zpětvzetí dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, jeho zrušení nebo prohlášení za neplatné Pokud příslušný orgán rozhodne o zpětvzetí dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, jeho zrušení nebo prohlášení za neplatné, doplní do souboru žádosti tyto údaje, pokud jsou údaje shromažďovány v souladu s příslušným unijním nebo vnitrostátním právem:
Článek 22f Doplnění údajů v případě prodloužení platnosti dlouhodobého víza nebo obnovení platnosti povolení k pobytu 1. Pokud příslušný orgán rozhodne o prodloužení platnosti dlouhodobého víza, doplní do souboru žádosti tyto údaje, pokud jsou údaje shromažďovány v souladu s příslušným unijním nebo vnitrostátním právem:
2. Pokud příslušný orgán rozhodne o obnovení platnosti povolení k pobytu, použije se článek 22c. Článek 22g Přístup k údajům VIS pro účely ověřování dlouhodobých víz a povolení k pobytu na hraničních přechodech na vnějších hranicích 1. Výhradně za účelem ověření totožnosti držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, nebo ověření pravosti a platnosti dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu nebo ověření, zda jsou splněny podmínky pro vstup na území členských států podle článku 6 nařízení (EU) 2016/399, mají orgány příslušné pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích v souladu s tímto nařízením přístup k vyhledávání ve VIS s použitím těchto údajů:
2. Pokud vyhledávání údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že údaje o držiteli dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu jsou zaznamenány ve VIS, má příslušný orgán ochrany hranic přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů uvedených v souboru žádosti a v propojených souborech žádosti podle čl. 22a odst. 4, a to pouze pro účely uvedené v odstavci 1 tohoto článku:
3. Pro účely uvedené v odstavci 1 mají orgány příslušné pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích rovněž přístup do VIS k ověření otisků prstů nebo zobrazení obličeje držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu porovnáním otisků prstů nebo zobrazení obličeje pořízeného na místě zaznamenaných ve VIS. 4. Pokud ověření držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu nevede k výsledku anebo pokud vzniknou pochybnosti o totožnosti držitele nebo pravosti dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu či cestovního dokladu, mají řádně zmocnění pracovníci orgánů příslušných pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích přístup k údajům VIS podle čl. 22i odst. 1 a 2. Článek 22h Přístup k údajům VIS pro účely ověřování na území členských států 1. Orgány příslušné pro provádění kontrol na území členských států s cílem ověřit, zda jsou splněny podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států, mají přístup do VIS za účelem vyhledávání pomocí čísla dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu v kombinaci s ověřením otisků prstů držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, nebo k vyhledávání pomocí čísla dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, a to výhradně za účelem ověření totožnosti držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, nebo za účelem ověření pravosti a platnosti dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, nebo za účelem ověření, zda jsou splněny podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států. Nelze-li totožnost držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu ověřit podle otisků prstů, příslušné orgány mohou rovněž provést ověření podle zobrazení obličeje. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že údaje o držiteli dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu jsou zaznamenány ve VIS, má příslušný orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů v souboru žádosti v propojených souborech žádosti podle čl. 22a odst. 4, a to výhradně za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Pokud ověření držitele dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu nevede k výsledku nebo pokud vzniknou pochybnosti o totožnosti držitele, nebo o pravosti dlouhodobého víza, povolení k pobytu nebo cestovního dokladu, mají řádně zmocnění pracovníci těchto příslušných orgánů přístup k údajům VIS podle čl. 22i odst. 1 a 2. Článek 22i Přístup k údajům VIS za účelem zjišťování totožnosti 1. Orgány příslušné pro provádění kontrol na hraničních přechodech na vnějších hranicích v souladu s nařízením (EU) 2016/399 nebo na území členských států s cílem ověřit, zda jsou splněny podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států, mají přístup do VIS k vyhledávání pomocí otisků prstů dané osoby, a to výhradně za účelem zjištění totožnosti každé osoby, která mohla být dříve zaregistrována ve VIS nebo která nesplňuje nebo přestala splňovat podmínky pro vstup nebo pobyt na území členských států. Nelze-li otisky prstů této osoby použít nebo vyhledávání pomocí otisků prstů nevede k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) nebo písm. j). Zobrazení obličeje však nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že údaje o žadateli jsou zaznamenány ve VIS, má příslušný orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů uvedených v souboru žádosti a v propojených souborech žádosti podle čl. 22a odst. 4, a to pouze za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Pokud je osoba držitelem dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu, mají příslušné orgány přístup k VIS nejprve podle článku 22g nebo 22h. Článek 22j Přístup k údajům VIS pro určení příslušnosti k posuzování žádostí o mezinárodní ochranu 1. Příslušné azylové orgány mají přístup do VIS k vyhledávání pomocí otisků prstů žadatele o mezinárodní ochranu, a to výhradně za účelem určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podle článků 12 a 34 nařízení (EU) č. 604/2013. Nelze-li otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu použít nebo vyhledávání pomocí otisků prstů nevede k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) nebo písm. j). Zobrazení obličeje nicméně nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu je zaznamenáno ve VIS, má příslušný azylový orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů uvedených v souboru žádosti, a pokud jde o údaje uvedené v písmenu e) tohoto odstavce, v propojených souborech žádosti týkajících se manžela či manželky a dětí podle čl. 22a odst. 4, a to pouze za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Nahlížet do VIS podle odstavců 1 a 2 tohoto článku mohou pouze určené vnitrostátní orgány uvedené v čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č. 604/2013. Článek 22k Přístup k údajům VIS za účelem posuzování žádosti o mezinárodní ochranu 1. Příslušné azylové orgány mají v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 604/2013 přístup do VIS k vyhledávání pomocí otisků prstů žadatele o mezinárodní ochranu, a to výhradně za účelem posuzování žádosti o mezinárodní ochranu. Nelze-li otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu použít nebo vyhledávání pomocí otisků prstů nevede k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) nebo písm. j). Zobrazení obličeje nicméně nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 2. Pokud vyhledávání pomocí údajů uvedených v odstavci 1 tohoto článku ukáže, že údaje o žadateli o mezinárodní ochranu jsou zaznamenány ve VIS, má příslušný azylový orgán přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů, které jsou uvedeny v souboru žádosti a, pokud jde o údaje uvedené v písmenu f) tohoto odstavce, v propojených souborech žádosti týkajících se manžele nebo manželky a dětí podle čl. 22a odst. 4, a to pouze za účelem uvedeným v odstavci 1 tohoto článku:
3. Nahlížet do VIS podle odstavců 1 a 2 tohoto článku smějí pouze vnitrostátní orgány uvedené v čl. 34 odst. 6 nařízení (EU) č. 604/2013. KAPITOLA IIIb POSTUP A PODMÍNKY PŘÍSTUPU DO VIS PRO ÚČELY VYMÁHÁNÍ PRÁVA Článek 22l Určené orgány členských států 1. Každý členský stát určí orgány, které jsou oprávněny nahlížet do údajů ve VIS za účelem prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů. Údaje, k nimž mají tyto orgány přístup, se zpracovávají pouze pro účely konkrétního případu, kvůli kterému je do údajů nahlíženo. 2. Každý členský stát vede seznam svých určených orgánů a tento seznam sdělí Komisi a agentuře eu-LISA.Každý členský stát může kdykoli změnit nebo nahradit seznam, který sdělil Komisi a agentuře eu-LISA, a o této skutečnosti je příslušně vyrozumí. 3. Každý členský stát určí ústřední přístupový bod, který má přístup do VIS. Ústřední přístupový bod ověří, zda jsou splněny podmínky přístupu k údajům VIS stanovené v článku 22o. Pokud to umožňuje vnitrostátní právo, mohou být určené orgány a ústřední přístupový bod součástí stejné organizace, avšak ústřední přístupový bod jedná při plnění svých úkolů podle tohoto nařízení zcela nezávisle na určených orgánech. Ústřední přístupový bod je oddělen od určených orgánů a nepřijímá od nich pokyny týkající se výsledku ověřování, které provádí nezávisle. Členské státy mohou určit více než jeden ústřední přístupový bod, aby zohlednily svou organizační a správní strukturu při plnění svých ústavních nebo právních požadavků. 4. Každý členský stát sdělí Komisi a agentuře eu-LISA, jaký je jeho ústřední přístupový bod, a toto sdělení může kdykoli změnit nebo nahradit jiným. 5. Každý členský stát vede na celostátní úrovni seznam operativních složek v rámci určených orgánů, které mají právo požádat o přístup k údajům ve VIS prostřednictvím ústředního přístupového bodu. 6. Právo přístupu k údajům VIS v souladu s články 22n a 22o mají pouze řádně zmocnění pracovníci ústředního přístupového bodu. Článek 22m Europol 1. Europol určí jednu ze svých operativních složek jakožto „určený orgán Europolu“, kterému udělí oprávnění žádat prostřednictvím určeného ústředního přístupového bodu VIS uvedeného v odstavci 2 o přístup k údajům VIS, a to s cílem podpořit a posílit činnost prováděnou členskými státy za účelem prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Údaje, k nimž má Europol přístup, se zpracovávají pouze pro účely konkrétního případu, kvůli kterému je do údajů nahlíženo. 2. Europol určí jako ústřední přístupový bod specializovanou složku s řádně zmocněnými zástupci Europolu. Ústřední přístupový bod ověří, zda jsou splněny podmínky žádosti o přístup k údajům VIS stanovené v článku 22r. Ústřední přístupový bod jedná při provádění svých úkolů podle tohoto nařízení nezávisle a nepřijímá od určeného orgánu Europolu pokyny týkající se výsledku ověřování. Článek 22n Postup přístupu k údajům VIS pro účely vymáhání práva 1. Operativní složky uvedené v čl. 22l odst. 5 předloží ústředním přístupovým bodům uvedeným vodstavci 3 uvedeného článku odůvodněnou elektronickou nebo písemnou žádost o přístup k údajům VIS. Po obdržení žádosti o přístup ústřední přístupový bodověří, zda jsou splněny podmínky uvedené v článku 22o. Jsou-li podmínky splněny, tento ústřední přístupový bod žádosti vyřídí. Zpřístupněné údaje VIS se předávají operativním složkám uvedeným v čl. 22l odst. 5 takovým způsobem, aby nebyla narušena bezpečnost těchto údajů. 2. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je potřeba zabránit bezprostřednímu ohrožení lidského života v souvislosti s teroristickým trestným činem či jiným závažným trestným činem, zpracuje ústřední přístupový bod žádost okamžitě a až následně ověří, zda jsou splněny všechny podmínky uvedené v článku 22o včetně toho, zda se skutečně jednalo o naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného odkladu a v každém případě nejpozději sedm pracovních dnů po zpracování žádosti. 3. Zjistí-li se při následném ověření, že přístup k údajům VIS nebyl odůvodněný, všechny orgány, které k těmto údajům měly přístup, neprodleně vymažou údaje zpřístupněné systémem VIS a informují o tomto vymazání ústřední přístupové body. Článek 22o Podmínky pro přístup k údajům VIS určenými orgány členských států 1. Aniž je dotčen článek 22 nařízení (EU) 2019/817, určené orgány mají přístup do VIS za účelem nahlížení, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
2. Splnění podmínek uvedených v odst. 1 písm. d) není vyžadováno, je-li přístup do VIS nezbytným nástrojem pro nahlížení do vízové minulosti nebo období oprávněného pobytu na území členských států známé podezřelé osoby, pachatele nebo údajné oběti teroristického trestného činu či jiného závažného trestného činu, nebo není-li kategorie údajů, pomocí nichž je provedeno vyhledávání, uložena v CIR. 3. Nahlížení do VIS je omezeno na vyhledávání pomocí jakéhokoli z těchto údajů v souboru žádosti:
4. Zobrazení obličeje uvedené v odst. 3 písm. e) nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 5. Při nahlížení do VIS se v případě shody umožní přístup k údajům uvedeným v odstavci 3 tohoto článku, jakož i k jakýmkoli jiným údajům ze souboru žádosti, včetně údajů vložených v souvislosti s jakýmkoli dokladem, jenž byl vydán, jehož vydání bylo zamítnuto, jenž byl prohlášen za neplatný, zrušen, vzat zpět, nebo jehož platnost byla obnovena nebo prodloužena. Přístup k údajům uvedeným v čl. 9 bodu 4 písm. l), jak jsou zaznamenány v souboru žádosti, je umožněn pouze tehdy, pokud bylo nahlížení do těchto údajů výslovně vyžádáno v odůvodněné žádosti a schváleno nezávislým ověřením. 6. Odchylně od odstavců 3 a 5 lze údaje dětí mladších 14 let uvedené v odst. 3 písm. d) a e) použít pro vyhledávání ve VIS a v případě shody je k nim umožněn přístup pouze tehdy, pokud:
Článek 22p Přístup k údajům VIS pro účely zjištění totožnosti osob za určitých okolností 1. Odchylně od čl. 22o odst. 1 není od určených orgánů vyžadováno, aby splnily podmínky stanovené v uvedeném odstavci pro přístup do VIS pro účely zjištění totožnosti osob, které jsou nezvěstné, byly uneseny nebo identifikovány jako oběti obchodování s lidmi a u nichž existují opodstatněné důvody se domnívat, že nahlédnutí do údajů VIS napomůže zjištění jejich totožnosti nebo přispěje k vyšetřování konkrétních případů obchodování s lidmi. Za takových okolností mohou určené orgány provádět vyhledávání ve VIS pomocí otisků prstů těchto osob. 2. Nelze-li otisky prstů osob uvedených v odstavci 1 použít nebo nevede-li vyhledávání pomocí otisků prstů k výsledku, provede se vyhledávání pomocí údajů podle čl. 9 bodu 4 písm. a) až ca) nebo čl. 22a odst. 1 písm. d) až g). 3. Nahlížení do VIS v případě shody umožní přístup k veškerým údajům uvedeným v článku 9 a článku 22a, jakož i údajům v propojených souborech žádosti v souladu s čl. 8 odst. 3 a 4 nebo čl. 22a odst. 4. Článek 22q Použití údajů VIS pro vkládání záznamů o pohřešovaných osobách nebo zranitelných osobách, jimž je třeba zabránit v cestování, do SIS apřístup k těmto údajům 1. Údaje VIS mohou být použity pro účely vložení záznamu o pohřešovaných osobách nebo zranitelných osobách, kterým je třeba zabránit v cestování, v souladu s článkem 32 nařízení (EU) 2018/1862, do SIS. V těchto případech zajistí ústřední přístupový bod uvedený v čl. 22l odst. 3 předávání údajů zabezpečenými prostředky. 2. V případě shody záznamu v SIS prostřednictvím použití údajů VIS, jak je uvedeno v odstavci 1, mohou orgány pro ochranu dětí a vnitrostátní justiční orgány požádat orgán s přístupem do VIS, aby jim umožnil přístup k těmto údajům za účelem plnění jejich úkolů. Mezi tyto vnitrostátní justiční orgány patří orgány odpovědné za zahájení trestního stíhání a za vyšetřování před podáním obžaloby a jejich koordinační orgány, jak je uvedeno v čl. 44 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1862. Uplatní se podmínky stanovené v unijním a vnitrostátním právu. Členské státy zajistí, aby předávání údajů probíhalo bezpečně. Článek 22r Postup a podmínky pro přístup Europolu k údajům VIS 1. Europol má přístup do VIS za účelem nahlížení, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
2. Splnění podmínky stanovené v odst. 1 písm. d) není vyžadováno, je-li přístup do VIS nezbytným nástrojem pro nahlížení do vízové minulosti nebo období oprávněného pobytu na území členských států známé podezřelé osoby, pachatele nebo údajné oběti teroristického trestného činu či jiného závažného trestného činu, nebo není-li kategorie údajů, pomocí nichž je provedeno vyhledávání, v CIR uložena. 3. Nahlížení do VIS je omezeno na vyhledávání pomocí jakéhokoli z těchto údajů v konkrétním souboru žádosti:
4. Zobrazení obličeje uvedené v odst. 3 písm. e) nesmí být jediným kritériem vyhledávání. 5. Při nahlédnutí do VIS se v případě shody umožní přístup k údajům uvedeným v odstavci 3 tohoto článku, jakož i k jakýmkoli jiným údajům ze souboru žádosti, včetně údajů vložených v souvislosti s jakýmkoli uděleným či zamítnutým dokladem, dokladem prohlášeným za neplatný, zrušeným, vzatým zpět, nebo jehož platnost byla obnovena nebo prodloužena. Přístup k údajům uvedeným v čl. 9 bodu 4 písm. l), jak jsou zaznamenány v souboru žádosti, je umožněn pouze tehdy, pokud bylo nahlížení do těchto údajů výslovně vyžádáno v odůvodněné žádosti a schváleno nezávislým ověřením. 6. Odchylně od odstavců 3 a 5 lze údaje dětí mladších 14 let uvedené v odst. 3 písm. d) a e) použít pro vyhledávání ve VIS a v případě shody je k nim umožněn přístup pouze tehdy, pokud:
7. Určený orgán Europolu může ústřednímu přístupovému bodu Europolu předložit odůvodněnou elektronickou žádost o nahlédnutí do všech údajů VIS nebo do určitého souboru údajů VIS. Ústřední přístupový bod Europolu po přijetí žádosti o přístup ověří, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavcích 1 a 2. Jsou-li splněny všechny podmínky, řádně zmocnění pracovníci ústředního přístupového bodu žádost vyřídí. Zpřístupněné údaje VIS se předávají určenému orgánu Europolu takovým způsobem, aby nebyla narušena bezpečnost těchto údajů. 8. Zpracování údajů získaných Europolem při nahlédnutí do údajů VIS podléhá povolení členského státu původu těchto údajů. Toto povolení se získává prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu. Článek 22s Vedení a uchovávání protokolů o žádostech o nahlížení do údajů VIS za účelem prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů 1. Agentura eu-LISA vede a uchovává protokoly o všech operacích zpracování údajů ve VIS, které se týkají přístupu ústředních přístupových bodů uvedených v čl. 22l odst. 3 pro účely kapitoly IIIb. Uvedené protokoly obsahují datum a čas každé operace, údaje použité pro zahájení vyhledávání, údaje předané systémem VIS a jméno pověřeného pracovníka ústředního přístupového bodu, který vkládá a vyhledává údaje. 2. Každý členský stát a Europol vedle toho vedou a uchovávají protokoly o všech operacích zpracování údajů ve VIS, které byly provedeny na základě žádostí o nahlédnutí do údajů VIS nebo na základě přístupu k údajům VIS pro účely stanovené v kapitole IIIb. 3. Protokoly uvedené v odstavci 2 zobrazují:
4. Protokoly uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se použijí pouze pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a zajištění integrity a bezpečnosti údajů. Jsou chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu. Vymažou se jeden rok po uplynutí doby uchovávání uvedené v článku 23, pokud nejsou potřebné pro již zahájená kontrolní řízení. Evropský inspektor ochrany údajů a příslušné dozorové úřady mají k uvedeným protokolům na vyžádání přístup za účelem plnění svých povinností. Orgán příslušný pro kontrolu přípustnosti žádosti k nim má rovněž přístup za tímto účelem. Osobní údaje získané za jiným než uvedeným účelem se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, ledaže jsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, kvůli němuž o ně daný členský stát nebo Europol žádaly. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 50 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Článek 22t Podmínky pro přístup k údajům VIS určenými orgány členského státu, na nějž se ještě nezačalo vztahovat toto nařízení 1. Přístup do VIS za účelem nahlížení určených orgánů členského státu, na nějž se ještě nezačalo vztahovat toto nařízení, se uskutečňuje:
2. Členský stát, na nějž se ještě nezačalo vztahovat toto nařízení, zpřístupní své údaje o vízech členským státům, na které se toto nařízení vztahuje, a to na základě řádně odůvodněné písemné nebo elektronické žádosti a za podmínek stanovených v čl. 22o odst. 1.“ |
27) |
Článek 23 se nahrazuje tímto: „Článek 23 Doba uchování uložených údajů 1. Každý soubor žádosti je ve VIS uchováván po dobu nejvýše pěti let, aniž je dotčeno vymazání podle článků 24 a 25 a vedení a uchovávání protokolů podle článku 34. Tato lhůta začíná běžet:
2. Po uplynutí doby uvedené v odstavci 1 tohoto článku VIS automaticky vymaže soubor žádosti a odkazy na něj, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 3 a 4 a čl. 22a odst. 4. 3. Odchylně od odstavce 1 se otisky prstů a zobrazení obličeje dětí mladších 12 let vymažou po uplynutí platnosti víza, dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu a, v případě víza, pokud dítě opustilo území přes vnější hranice. Pro účely tohoto výmazu EES automaticky informuje VIS, jakmile je do záznamu o vstupu/výstupu vložen výstup dítěte v souladu s čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) 2017/2226.“ |
28) |
Článek 24 se nahrazuje tímto: „Článek 24 Změna údajů 1. Pouze příslušný členský stát, který údaje vložil do VIS, má právo je měnit, a to jejich opravou nebo vymazáním. 2. Pokud má některý členský stát důkaz o tom, že údaje zpracovávané ve VIS jsou nepřesné nebo byly zpracovány ve VIS v rozporu s tímto nařízením, neprodleně o tom uvědomí příslušný členský stát. Toto hlášení se předává prostřednictvím mechanismu VISMail v souladu s postupem v čl. 16 odst. 3. Pokud se nepřesné údaje týkají odkazů vytvořených podle čl. 8 odst. 3 nebo 4 nebo podle čl. 22a odst. 4 nebo v případě, že odkaz chybí, příslušný členský stát dotčené údaje ověří a poskytne odpověď ve lhůtě tří pracovních dnů, a v případě potřeby odkaz opraví. Není-li ve stanovené lhůtě poskytnuta žádná odpověď, dožadující členský stát odkaz opraví a příslušnému členskému státu oznámí provedenou opravu prostřednictvím mechanismu VISMail. 3. Příslušný členský stát dotčené údaje co nejdříve zkontroluje a v případě potřeby je neprodleně opraví nebo vymaže.“ |
29) |
Článek 25 se mění takto:
|
30) |
Článek 26 se nahrazuje tímto: „Článek 26 Provozní řízení 1. Technickým a provozním řízením VIS a jeho složek podle článku 2a je pověřena agentura eu-LISA. Zajišťuje ve spolupráci s členskými státy, aby se pro tyto složky vždy využívaly nejlepší dostupné technologie určené na základě analýzy nákladů a přínosů. 2. Agentura eu-LISA je pověřena těmito úkoly týkajícími se komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem VIS a národními jednotnými rozhraními:
3. Provozní řízení VIS sestává ze všech úkolů nezbytných pro zachování funkčnosti VIS po dobu 24 hodin denně sedm dní v týdnu v souladu s tímto nařízením. Zahrnuje zejména údržbu a technický rozvoj nezbytné k tomu, aby VIS fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče doby odezvy při nahlížení do VIS vízovými orgány, orgány příslušnými pro rozhodnutí o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu a pohraničními orgány. Doba této odezvy je co nejkratší. 8a. Agentura eu-LISA může pro účely testování používat anonymizované skutečné osobní údaje z VIS za těchto okolností:
Vpřípadech uvedených v prvním pododstavci písm. b) jsou bezpečnostní opatření, kontrola přístupu a vedení a uchovávání protokolů v testovacím prostředí stejné jako v případě VIS. Skutečné osobní údaje upravené pro testování jsou anonymizovány tak, aby subjekt údajů nebylo možno identifikovat. 9. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků Evropských společenství stanoveného nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (*) , uplatňuje agentura eu-LISA na všechny své zaměstnance, kteří musí pracovat s údaji uloženými ve VIS, vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovávání důvěrnosti. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co ukončí svou činnost. 10. Pokud agentura eu-LISA spolupracuje na kterémkoli úkolu souvisejícím s VIS s externími dodavateli, důkladně sleduje činnost dodavatele, aby zajistila dodržování tohoto nařízení, zejména pokud jde o bezpečnost, důvěrnost a ochranu údajů. |
31) |
Článek 27 se zrušuje. |
32) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 27a Interoperabilita s jinými informačními systémy EU a údaji Europolu Zajistí se interoperabilita mezi údaji VIS a SIS,EES, ETIAS, Eurodacu, ECRIS-TCN a Europolu s cílem umožnit automatizované zpracování vyhledávání v jiných systémech podle článků 9a až 9g a 22b. Interoperabilita se opírá o Evropský vyhledávací portál (ESP).“ |
33) |
Článek 28 se mění takto:
|
34) |
Článek 29 se nahrazuje tímto: „Článek 29 Odpovědnost za užívání a kvalitu údajů 1. Každý členský stát zajistí, že jsou údaje zpracovávány zákonným způsobem, a především že pouze řádně zmocnění pracovníci mají přístup k údajům zpracovávaným ve VIS za účelem plnění svých úkolů v souladu s tímto nařízením. Příslušný členský stát zajistí zejména, že:
2. Agentura eu-LISA zajistí, že VIS je provozován v souladu s tímto nařízením a prováděcími pravidly k němu uvedenými v článku 45. Agentura eu-LISA zejména:
2a. Agentura eu-LISA vyvine a udržuje mechanismus a postupy pro provádění kontrol kvality údajů ve VIS a předkládá pravidelné zprávy členským státům. Agentura eu-LISA předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi pravidelné zprávy o zjištěných problémech. Komise přijme prováděcí akty s cílem stanovit a vyvinout mechanismus a postupy kontrol kvality a vhodné požadavky na dodržování kvality údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. 3. Agentura eu-LISA informuje Evropský parlament, Radu a Komisi o opatřeních, která přijme podle odstavce 2. 4. V souvislosti se zpracováním osobních údajů ve VIS určí každý členský stát orgán, který vykonává funkci správce v souladu s čl. 4 bodem 7 nařízení (EU) 2016/679 a má hlavní odpovědnost za zpracovávání údajů tímto členským státem. Každý členský stát informuje Komisi o tomto určení. Článek 29a Zvláštní pravidla pro vkládání údajů 1. Údaje uvedené v čl. 6 odst. 4, článcích 9 až 14, 22a a22c až 22f se vkládají do VIS pouze po provedení kontroly kvality příslušnými vnitrostátními orgány a jsou systémem VIS zpracovány po provedení kontroly kvality systémem VIS podle odstavce 2 tohoto článku. 2. Kontroly kvality údajů uvedených v článcích 9 až 14, 22a a 22c až 22f provádí VIS v souladu s tímto odstavcem. Kontrola kvality údajů se zahájí při vytváření nebo aktualizaci souborů žádostí ve VIS. Nesplňují-li kontroly kvality stanovené normy, VIS automaticky vyrozumí příslušný orgán či orgány. Automatizovaná vyhledávání podle čl. 9a odst. 3 a čl. 22b odst. 2 systém VIS zahajuje pouze po kontrole kvality s kladným výsledkem. Při vytváření nebo aktualizaci souborů žádostí ve VIS se provádějí kontroly kvality zobrazení obličeje a otisků prstů s cílem ověřit naplnění minimálních norem pro kvalitu údajů umožňujících porovnání biometrických údajů. Při uchovávání informací ovnitrostátních příslušných orgánech ve VIS se provádějí kontroly kvality údajů podle čl. 6 odst. 4. 3. Pro uchovávání údajů uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se stanoví normy kvality. Komise přijme prováděcí akty ke specifikaci těchto norem kvality. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2.“ |
35) |
Článek 31 se nahrazuje tímto: „Článek 31 Předávání údajů třetím zemím nebo mezinárodním organizacím 1. Údaje zpracované ve VIS podle tohoto nařízení se nepředávají ani nezpřístupňují žádné třetí zemi ani mezinárodní organizaci s výjimkou předávání údajů Interpolu za účelem zpracování vyhledávání uvedených v čl. 9a odst. 4 písm. g) a v čl. 22b odst. 3 písm. g) tohoto nařízení. Na předávání osobních údajů Interpolu se použijí ustanovení kapitoly V nařízení (EU) 2018/1725 a kapitoly V nařízení (EU) 2016/679. 2. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být údaje uvedené v čl. 9 bodě 4 písm. a), b), ca), k) a m) a bodech 6 a 7 nebo v čl. 22a odst. 1 písm. d) až i) a k) tohoto nařízení zpřístupněny příslušným orgánům a předány nebo zpřístupněny třetí zemi nebo mezinárodní organizaci uvedené v příloze, pokud je to v jednotlivých případech nezbytné k prokázání totožnosti státních příslušníků třetích zemí za účelem jejich navrácení v souladu se směrnicí 2008/115/ES, nebo, pokud jde o předávání údajů mezinárodní organizaci uvedené v příloze tohoto nařízení, pro účely přesídlení v souladu s evropskými nebo vnitrostátními programy přesídlování a pokud je splněna jedna z následujících podmínek:
Kromě toho se údaje uvedené v prvním pododstavci předávají pouze tehdy, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
Jestliže bylo s výhradou prvního a druhého pododstavce tohoto odstavce v souvislosti se státním příslušníkem třetí země vydáno rozhodnutí o navrácení přijaté podle směrnice 2008/115/ES, údaje uvedené v prvním pododstavci se předávají pouze tehdy, pokud výkon tohoto rozhodnutí o navrácení nebyl pozastaven a ani nebyl podán žádný opravný prostředek, který by k pozastavení jeho výkonu mohl vést. 3. Předáním osobních údajů třetím zemím nebo mezinárodním organizacím podle odstavce 2 nejsou dotčena práva žadatelů o mezinárodní ochranu a osob požívajících mezinárodní ochrany, zejména co se týče zásady nenavracení. 4. Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem z VIS pro účely vymáhání práva nesmějí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy podle směrnice (EU) 2016/680. 5. Odchylně od odstavce 4 tohoto článku mohou být údaje uvedené v čl. 9 bodu 4 písm. a) až ca) a v čl. 22a odst. 1 písm. d) až g) předány v konkrétních případech určeným orgánem třetí zemi, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
Pokud se předání provádí podle prvního pododstavce tohoto odstavce, musí být zdokumentováno a příslušná dokumentace musí být na požádání zpřístupněna dozorovému úřadu uvedenému včl. 41 odst. 1 směrnice (EU) 2016/680, přičemž obsahuje mimo jiné datum a čas předání, informace o přijímajícím příslušném orgánu, důvody předání a předané osobní údaje.“ |
36) |
Článek 32 se mění takto:
|
37) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 32a Bezpečnostní incidenty 1. Každá událost, která má nebo může mít dopad na zabezpečení VIS a může poškodit údaje VIS nebo způsobit jejich ztrátu, je považována za bezpečnostní incident, zejména v případě, kdy mohlo dojít k neoprávněnému přístupu k údajům nebo pokud byla či mohla být ohrožena dostupnost, neporušenost a důvěrnost údajů. 2. Bezpečnostní incidenty musí být řešeny tak, aby byla zajištěna rychlá, účinná a náležitá odezva. 3. Aniž je dotčeno ohlašování a oznamování případů porušení zabezpečení osobních údajů podle článku 33 nařízení (EU) 2016/679 nebo článku 30 směrnice (EU) 2016/680 či podle obou ustanovení, ohlásí členské státy bezpečnostní incidenty Komisi, agentuře eu-LISA a evropskému inspektorovi ochrany údajů. V případě bezpečnostního incidentu v ústředním systému VIS uvědomí agentura eu-LISA Komisi a evropského inspektora ochrany údajů. V případě bezpečnostního incidentu souvisejícího s VIS Europol a Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž informují Komisi a evropského inspektora ochrany údajů. 4. Informace o bezpečnostním incidentu, který má nebo může mít dopad na provoz VIS nebo na dostupnost, neporušenost a důvěrnost údajů VIS, musí být poskytnuty Komisi a, pokud jsou tímto incidentem dotčeny, členským státům, Europolu a Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž. Tyto incidenty se nahlašují v souladu s plánem pro řešení incidentů poskytnutým agenturou eu-LISA. 5. Členské státy, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, agentura eu-LISA a Europol v případě bezpečnostního incidentu spolupracují. 6. Komise neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o závažných incidentech a opatřeních přijatých k jejich řešení. Tyto informace jsou v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly označeny stupněm utajení EU RESTRICTED/RESTREINT UE.“ |
38) |
Články 33 a 34 se nahrazují tímto: „Článek 33 Odpovědnost 1. Aniž je dotčeno právo na náhradu újmy od správce nebo zpracovatele a jejich odpovědnost podle nařízení (EU) 2016/679, směrnice (EU) 2016/680 a nařízení (EU) 2018/1725:
Členský stát nebo orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie se zcela nebo zčásti zprostí odpovědnosti podle prvního pododstavce, pokud prokážou, že neodpovídají za událost vedoucí ke vzniku újmy. 2. Vznikne-li VIS újma v důsledku toho, že členský stát nesplnil své povinností podle tohoto nařízení, odpovídá za ni tento členský stát, pokud a nakolik agentura eu-LISA nebo jiný členský stát účastnící se VIS neopomněly přijmout přiměřená opatření k zabránění vzniku újmy nebo zmírnění jejích následků. 3. Uplatnění nároku na náhradu újmy uvedené v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátním právem tohoto členského státu. Uplatnění nároku na náhradu újmy uvedené v odstavcích 1 a 2 vůči orgánu, instituci nebo jinému subjektu Unie podléhá podmínkám stanoveným ve Smlouvách. Článek 34 Vedení a uchovávání protokolů 1. Každý členský stát, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a agentura eu-LISA vedou a uchovávají protokoly o všech svých operacích zpracování údajů ve VIS. Tyto protokoly uvádějí:
Každý členský stát kromě toho vede a uchovává protokoly o pracovnících řádně zmocněných k vkládání údajů do VIS nebo k získávání údajů z VIS. 2. V případě vyhledávání a konzultací uvedených v článcích 9a až 9g a 22b se protokol pro každou operaci zpracování údajů provedenou v rámci VIS a EES, ETIAS, SIS, ECRIS-TCN a Eurodacu vede a uchovává v souladu s tímto článkem a článkem 28a nařízení (EU) č. 603/2013, s čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) 2017/2226, článkem 69 nařízení (EU) 2018/1240, článkem 18a nařízení (EU) 2018/1861, článkem 18a nařízení (EU) 2018/1862 a článkem 31a nařízení (EU) 2019/816. 3. U operací uvedených v článku 45c tohoto nařízení se pro každou operaci zpracování údajů provedenou v rámci VIS a EES protokol vede a uchovává v souladu s tímto článkem a s článkem 46 nařízení (EU) 2017/2226. U operací uvedených v článku 17a tohoto nařízení se pro každou operaci zpracování údajů provedenou v rámci VIS a EES uchovává protokol v souladu s tímto článkem a s článkem 46 nařízení (EU) 2017/2226. 4. Protokoly vedené a uchovávané podle tohoto článku se použijí pouze ke kontrole přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a k zajištění bezpečnosti údajů. Protokoly jsou chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a pozměňování a vymažou se rok poté, co uplyne doba uchovávání uvedená v článku 23, pokud nejsou potřebné pro již zahájená kontrolní řízení.“ |
39) |
Článek 36 se nahrazuje tímto: „Článek 36 Sankce Aniž je dotčeno nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680, stanoví členské státy sankce za porušení tohoto nařízení, včetně sankcí ukládaných za zpracování osobních údajů prováděné v rozporu s tímto nařízením, a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.“ |
40) |
V kapitole VI se vkládá nový článek, který zní: „Článek 36a Ochrana údajů 1. Na zpracování osobních údajů prováděné Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a agenturou eu-LISA podle tohoto nařízení se použije nařízení (EU)2018/1725. 2. Na zpracování osobních údajů prováděné vízovými, pohraničními, azylovými a imigračními orgány při plnění úkolů podle tohoto nařízení se použije nařízení (EU) 2016/679. 3. Na zpracování osobních údajů uložených ve VIS, včetně přístupu k těmto údajům pro účely uvedené v kapitole IIIb tohoto nařízení, určenými orgány členských států podle uvedené kapitoly, se použije směrnice (EU) 2016/680. 4. Nařízení (EU) 2016/794 se použije na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení.“ |
41) |
Článek 37 se mění takto:
|
42) |
Články 38 až 43 se nahrazují tímto: „Článek 38 Právo na přístup k osobním údajům, jejich opravu, doplnění a vymazání a na omezení jejich zpracování 1. Za účelem výkonu svých práv podle článků 15 až 18 nařízení (EU) 2016/679 má každý právo na sdělení údajů, které se jej týkají a které jsou zaznamenány ve VIS, a informaci o členském státu, který je do VIS předal. Členský stát, který obdrží žádost, ji co nejdříve a v každém případě do jednoho měsíce od obdržení přezkoumá a odpoví na ni. 2. Každý může požádat o opravu nepřesných údajů, které se jej týkají, a o vymazání údajů, které byly zaznamenány neoprávněně. Je-li žádost adresována příslušnému členskému státu, a pokud se zjistí, že údajeVIS jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány neoprávněně, příslušný členský stát v souladu s čl. 24 odst. 3 tyto údaje ve VIS neprodleně, nejpozději však do jednoho měsíce od obdržení žádosti, opraví nebo vymaže. Příslušný členský stát dotčené osobě neprodleně písemně potvrdí, že přijal opatření k opravě nebo vymazání údajů, které se jí týkají. Pokud je žádost určena jinému členskému státu, než je příslušný členský stát, obrátí se orgány členského státu, kterému byla žádost určena, na orgány příslušného členského státu ve lhůtě sedmi dnů. Příslušný členský stát postupuje v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce. Členský stát, který kontaktoval orgán příslušného členského státu, informuje dotčenou osobu o postoupení její žádosti, o tom, kterému členském státu byla postoupena, a o dalším postupu. 3. Pokud příslušný členský stát nesouhlasí s tvrzením, že údaje uložené ve VIS jsou věcně nesprávné nebo že byly zaznamenány neoprávněně, neprodleně přijme správní rozhodnutí a písemně vysvětlí dotčené osobě, proč nemá v úmyslu opravit nebo vymazat údaje, které se jí týkají. 4. Ve správním rozhodnutí uvedeném v odstavci 3 se dotčené osobě poskytnou rovněž informace vysvětlující možnost napadnout dané rozhodnutí, a v příslušných případech informace o tom, jak podat žalobu nebo stížnost příslušným orgánům nebo soudům, a o veškeré pomoci jí dostupné, včetně pomoci příslušných dozorových úřadů. 5. Jakákoli žádost podaná v souladu s odstavcem 1 nebo 2 musí obsahovat nezbytné informace pro zjištění totožnosti dotčené osoby. Uvedené informace se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavci 1 nebo 2. 6. Příslušný členský stát uchovává písemný záznam o tom, že byla podána žádost uvedená v odstavci 1 nebo 2 a jakým způsobem byla řešena. Tento záznam zpřístupní neprodleně, a nejpozději sedm dnů ode dne rozhodnutí o opravě nebo vymazání údaje uvedeného v odst. 2 druhém pododstavci nebo ode dne správního rozhodnutí uvedeného v odstavci 3, příslušným dozorovým úřadům. 7. Odchylně od odstavců 1 až 6 tohoto článku a pouze pokud jde o údaje obsažené v odůvodněných stanoviscích, které jsou zaznamenány ve VIS v souladu s čl. 9e odst. 6, čl. 9g odst. 6 a čl. 22b odst. 14 a 16 v důsledku vyhledávání podle článků 9a a 22b, členský stát přijme rozhodnutí, že v souladu s vnitrostátním právem nebo právem Unie dotčené osobě zcela nebo zčásti informace neposkytne, a to v rozsahu a po dobu, v nichž takové částečné nebo úplné omezení představuje v demokratické společnosti nezbytné a přiměřené opatření s řádným ohledem na základní práva a oprávněné zájmy dotčené osoby s cílem:
V případech uvedených v prvním pododstavci členský stát písemně a bez zbytečného odkladu informuje dotčenou osobu o jakémkoli odepření nebo omezení přístupu a o důvodech tohoto odepření nebo omezení. Tyto informace není třeba uvádět, pokud by jejich poskytnutí ohrožovalo některý z účelů uvedených v prvním pododstavci písm. a) až e). Členský stát informuje dotčenou osobu o možnosti podat stížnost u dozorového úřadu nebo žádat o soudní ochranu. Členský stát zdokumentuje věcné či právní důvody, na nichž se rozhodnutí o neposkytnutí informací dotčené osobě zakládá. Tyto informace se zpřístupní dozorovým úřadům. V takových případech musí mít dotčená osoba možnost vykonávat svá práva i prostřednictvím příslušných dozorových úřadů. Článek 39 Spolupráce k zajištění práv na ochranu údajů 1. Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují za účelem prosazování práv stanovených v článku 38. 2. Dozorový úřad uvedený v čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 v každém členském státě na požádání pomáhá subjektu údajů a poskytuje mu poradenství ve věci uplatňování jeho práva na opravu, doplnění nebo vymazání osobních údajů, které se ho týkají, nebo omezení zpracovávání těchto údajů v souladu s nařízením (EU) 2016/679. Dozorový úřad příslušného členského státu a dozorový úřad členského státu, kterému byla žádost podána, spolupracují za účelem dosažení cílů uvedených v prvním pododstavci. Článek 40 Prostředky nápravy 1. Aniž jsou dotčeny články 77 a 79 nařízení (EU) 2016/679, každý má právo podat žalobu nebo stížnost u příslušných orgánů nebo soudů členského státu, který mu odepřel právo na přístup k údajům, které se jej týkají, nebo právo na jejich opravu, doplnění nebo vymazání podle článku 38 a čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení. Právo podat takovou žalobu nebo stížnost platí také tehdy, pokud žádosti o přístup, opravu, doplnění nebo vymazání nebyly ve lhůtách stanovených v článku 38 zodpovězeny, nebo jimiž se správce údajů nikdy nezabýval. 2. Pomoc dozorového úřadu podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 zůstává dostupná během celého řízení. Článek 41 Dohled vykonávaný dozorovými úřady 1. Každý členský stát zajistí, aby dozorový úřad uvedený v čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 prováděl nezávislý dohled nad zákonností zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dotčeným členským státem. 2. Dozorový úřad uvedený v čl. 41 odst. 1 směrnice (EU) 2016/680 monitoruje zákonnost zpracování osobních údajů členskými státy v souladu s kapitolou IIIb, včetně přístupu členských států k osobním údajům a jejich přenosu do VIS a z něj. 3. Dozorový úřad uvedený v čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 zajistí, aby byl alespoň jednou za čtyři roky proveden audit operací zpracovávání údajů příslušnými vnitrostátními orgány podle příslušných mezinárodních auditorských standardů. Výsledky tohoto auditu mohou být zohledněny při hodnoceních provedených v rámci mechanismu vytvořeného nařízením Rady (EU) č. 1053/2013 (*). Dozorový úřad zřízený podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679 každoročně zveřejní informace o počtu žádostí o opravu, doplnění či vymazání údajů nebo omezení jejich zpracovávání, následně přijatých opatřeních a o počtu oprav, doplnění či vymazání údajů nebo omezení jejich zpracovávání provedených v reakci na žádosti dotčených osob. 4. Členské státy zajistí, aby jejich dozorové úřady měly dostatek zdrojů k plnění úkolů, které jsou jim podle tohoto nařízení svěřeny, a měly přístup k poradenství poskytovanému osobami s dostatečnými znalostmi týkajícími se biometrických údajů. 5. Členské státy poskytnou veškeré informace, které si vyžádají dozorové úřady, a zejména informace o činnostech prováděných v souladu s povinnostmi členských států stanovenými v tomto nařízení. Členské státy umožní dozorovým úřadům přístup ke svým protokolům a umožní jim kdykoliv přístup do všech svých prostor souvisejících s VIS. Článek 42 Dohled vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů 1. Evropský inspektor ochrany údajů odpovídá za sledování činností agentury eu-LISA, Europolu a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž souvisejících se zpracováváním osobních údajů podle tohoto nařízení a za zajištění toho, že jsou tyto činnosti prováděny v souladu s tímto nařízením a s nařízením (EU) 2018/1725, nebo, pokud jde o Europol, s nařízením (EU) 2016/794. 2. Evropský inspektor ochrany údajů zajistí, aby byl alespoň jednou za čtyři roky proveden audit činností agentury eu-LISA souvisejících se zpracováváním osobních údajů podle příslušných mezinárodních auditorských standardů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, agentuře eu-LISA, Komisi a dozorovým úřadům. Agentura eu-LISA má možnost se ke zprávám před jejich přijetím vyjádřit. 3. Agentura eu-LISA poskytuje evropskému inspektorovi ochrany údajů informace, o které požádá, přístup ke všem dokumentům a ke svým protokolům pořízeným podle článků 22s, 34 a 45c a po celou dobu mu umožňuje přístup do všech svých prostor. Článek 43 Spolupráce dozorových úřadů s evropským inspektorem ochrany údajů 1. Dozorové úřady a evropský inspektor ochrany údajů v rozsahu svých příslušných pravomocí aktivně spolupracují v rámci svých příslušných povinností, aby zajistili koordinovaný dohled nad VIS a vnitrostátními systémy. 2. Evropský inspektor ochrany údajů a dozorové úřady si vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu nebo uplatňování tohoto nařízení, hodnotí obtíže s výkonem nezávislého dohledu nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby prosazují informovanost o právech na ochranu údajů. 3. Pro účely odstavce 2 se dozorové úřady s evropským inspektorem ochrany údajů nejméně dvakrát ročně účastní společného zasedání v rámci Evropského sboru pro ochranu údajů. Evropský sbor pro ochranu údajů organizuje tato zasedání a nese jejich náklady. Na prvním zasedání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody. 4. Evropský sbor pro ochranu údajů zasílá jednou za dva roky Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Europolu, Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž a agentuře eu-LISA společnou zprávu o činnostech podle tohoto článku. V uvedené zprávě je každému členskému státu věnována jedna kapitola, kterou vypracuje dozorový úřad daného členského státu. (*) Nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 ze dne 7. října 2013 o vytvoření hodnotícího a monitorovacího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis a o zrušení rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu (Úř. věst. L 295, 6.11.2013, s. 27).“" |
43) |
Článek 44 se zrušuje. |
44) |
Článek 45 se nahrazuje tímto: „Článek 45 Provádění Komisí 1. Komise přijme prováděcí akty ke stanovení opatření nezbytných pro vývoj ústředního systému VIS, národních jednotných rozhraní v každém členském státě a komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem VIS a národními jednotnými rozhraními, pokud jde o:
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví opatření nezbytná pro technické provedení funkcí ústředního systému VIS, zejména:
3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví technické specifikace týkající se kvality, rozlišení a využití otisků prstů a zobrazení obličeje pro biometrické ověřování a zjišťování totožnosti ve VIS. 4. Prováděcí akty uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. Článek 45a Používání údajů VIS pro účely hlášení a statistik 1. Řádně pověření pracovníci příslušných orgánů členských států, Komise, agentury eu-LISA, Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, včetně ústřední jednotky ETIAS v souladu s článkem 9j, a to výhradně pro účely hlášení a statistik, aniž by byla možná individuální identifikace, a v souladu se zárukami týkajícími se zákazu diskriminace uvedenými v čl. 7 odst. 2, mají přístup do VIS k nahlížení do následujících údajů:
Řádně zmocnění pracovníci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž jsou oprávněni k přístupu do VIS k nahlížení do údajů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce pro účely provádění analýz rizik a hodnocení zranitelnosti podle článků 29 a 32 nařízení (EU) 2019/1896. 2. Pro účely odstavce 1 tohoto článku ukládá agentura eu-LISA údaje uvedené v odstavci 1 do centrálního úložiště pro podávání zpráv a statistiky uvedeného v článku 39 nařízení (EU) 2019/817. V souladu s čl. 39 odst. 1 uvedeného nařízení umožní poskytování mezisystémových statistických údajů a analytických zpráv orgánům uvedeným v odstavci 1 tohoto článku získávat přizpůsobitelné zprávy a statistiky za účelem podpory provádění specifických ukazatelů rizik uvedených v článku 9j tohoto nařízení, zlepšení posuzování bezpečnostního rizika, rizika nedovoleného přistěhovalectví a vysokého epidemického rizika, zvýšení účinnosti hraničních kontrol a pomoci vízovým orgánům při zpracovávání žádostí o víza. 3. Postupy kontroly fungování systému VIS zavedené agenturou eu-LISA podle čl. 50 odst. 1 zahrnují možnost vydávat pravidelné statistiky pro zajištění této kontroly. 4. Každé čtvrtletí sestaví agentura eu-LISA statistiky vycházející z údajů VIS o vízech, které uvádějí pro každé místo, kde byla žádost o vízum podána, a pro každý členský stát zejména:
Denní statistiky se ukládají do centrálního úložiště pro podávání zpráv a statistiky v souladu s článkem 39 nařízení (EU) 2019/817. 5. Každé čtvrtletí sestaví agentura eu-LISA statistiky vycházející z údajů VIS o dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu, které uvádějí pro každé místo zejména:
6. Na konci každého roku se statistické údaje shrnou ve výroční zprávě za daný rok. Statistický přehled obsahuje rozpis údajů pro každé místo a každý členský stát. Tato zpráva se zveřejní a předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž, evropskému inspektorovi ochrany údajů a dozorovým úřadům. 7. Agentura eu-LISA poskytne Komisi na její žádost statistiky týkající se konkrétních aspektů spojených s prováděním společné vízové politiky nebo migrační a azylové politiky, včetně aspektů v souvislosti s uplatňováním nařízení (EU) č. 1053/2013. Článek 45b Oznámení 1. Členské státy oznámí Komisi orgán vykonávající funkci správce podle čl. 29 odst. 4. 2. Členské státy oznámí Komisi a agentuře eu-LISA příslušné orgány uvedené v čl. 6 odst. 3, které mají přístup do VIS k vkládání, změnám, vymazávání údajů ve VIS nebo k nahlížení do nich, a určený orgán VIS podle čl. 9d odst. 1 a čl. 22b odst. 14. Tři měsíce ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*) zveřejní agentura eu-LISA v Úředním věstníku Evropské unie konsolidovaný seznam orgánů, o nichž bylo učiněno oznámení podle prvního pododstavce tohoto odstavce. Členské státy Komisi a agentuře eu-LISA bezodkladně oznámí jakoukoli změnu orgánů, o nichž bylo učiněno oznámení. V případě takových změn zveřejní agentura eu-LISA jednou ročně aktualizované souhrnné vydání těchto informací v Úředním věstníku Evropské unie. Agentura eu-LISA udržuje průběžně aktualizované veřejné internetové stránky obsahující tyto informace. 3. Členské státy oznámí Komisi a agentuře eu-LISA své určené orgány a ústřední přístupové body podle článku 22l a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu. 4. Komise zveřejní informace uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku v Úředním věstníku Evropské unie. V případě změn těchto informací zveřejní Komise jednou ročně jejich aktualizované souhrnné vydání. Komise udržuje průběžně aktualizované veřejné internetové stránky obsahující uvedené informace. Článek 45c Přístup dopravců k údajům za účelem ověřování 1. Za účelem splnění povinnosti podle čl. 26 odst. 1 písm. b) Schengenské úmluvy zašlou letečtí dopravci, námořní dopravci a mezinárodní dopravci přepravující skupiny osob na mezinárodních pravidelných autobusových linkách dotaz do VIS, aby ověřili, zda státní příslušníci třetích zemí, na něž se vztahuje požadavek mít vízum, nebo od nichž je vyžadováno, aby měli dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu, jsou skutečně držiteli platného víza, dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu. 2. Zabezpečený přístup k bráně pro dopravce uvedené v čl. 2a písm. h), včetně možnosti použít mobilní technická řešení, dopravcům umožní provést dotaz podle odstavce 1 tohoto článku před nástupem cestujícího. Za tímto účelem dopravce poskytne v případě víz údaje uvedené v čl. 9 bodě 4 písm. a), b) a c)a v případě dlouhodobých víz nebo povolení k pobytu údaje uvedené v čl. 22a odst. 1 písm. d), e) a f), jak jsou uvedeny v cestovním dokladu. Dopravce rovněž uvede členský stát vstupu nebo v případě letištního průjezdu členský stát průjezdu. Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce není v případě letištního průjezdu dopravce povinen zaslat dotaz do VIS, ledaže by byl státní příslušník třetí země povinen mít letištní průjezdní vízum v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 810/2009. 3. VIS poskytne dopravcům odpověď ve formátu „OK/NOT OK“, jež udává, zda dotčená osoba je držitelem platného víza, dlouhodobého víza nebo povolení k pobytu. Pokud bylo vydáno vízum s omezenou územní platností podle článku 25 nařízení (ES) č. 810/2009, zohlední odpověď VIS členské státy, pro něž je toto vízum platné, a členský stát vstupu uvedený dopravcem. Dopravci mohou zaslané informace a obdržené odpovědi uchovávat v souladu s platným právem. Odpověď „OK/NOT OK“ nelze považovat za rozhodnutí o povolení nebo odepření vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399. Komise přijme prováděcí akty ke stanovení podrobných pravidel o podmínkách fungování brány pro dopravce a použitelných pravidlech pro ochranu údajů a zabezpečení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. 4. Pokud je státním příslušníkům třetích zemí odepřen nástup na palubu v důsledku nahlédnutí do VIS, dopravci je informují, že toto odepření je způsobeno informacemi uloženými ve VIS, a poskytnou jim informace o jejich právech, pokud jde o přístup k osobním údajům zaznamenaným ve VIS, jejich opravu nebo vymazání. 5. Zřídí se režim autentizace určený výhradně pro dopravce s cílem umožnit řádně oprávněným pracovníkům dopravců přístup k bráně pro dopravce pro účely tohoto článku. Při jeho zavádění se zohlední řízení rizika pro bezpečnost informací a zásady záměrné a standardní ochrany osobních údajů. Komise přijme prováděcí akty ke stanovení režimu autentizace pro dopravce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. 6. Brána pro dopravce využívá samostatnou databázi určenou pouze ke čtení, která je denně aktualizována pomocí jednosměrného získávání minimálně nezbytné podmnožiny údajů VIS. Agentura eu-LISA odpovídá za zabezpečení brány pro dopravce a osobních údajů, které jsou v ní obsaženy, a za proces získávání osobních údajů pro samostatnou databázi určenou pouze ke čtení. 7. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku je pro dopravce přepravující skupiny osob na pravidelných autobusových linkách ověření podle uvedeného odstavce po dobu prvních 18 měsíců od zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení (EU) 2021/1134 nepovinné. 8. Za účelem provedení odstavce 1 nebo pro účely řešení veškerých případných sporů v souvislosti s jeho uplatňováním agentura eu-LISA vede a uchovává protokoly všech operací zpracování údajů prováděných dopravci v rámci brány pro dopravce. V těchto protokolech musí být uvedeny datum a čas jednotlivých operací, údaje použité pro nahlížení, údaje přenesené pomocí brány pro dopravce a jméno či firma dotčeného dopravce. Agentura eu-LISA uchovává protokoly po dobu dvou let. Agentura eu-LISA zajistí, že protokoly jsou vhodnými opatřeními chráněny proti neoprávněnému přístupu. Článek 45d Záložní postupy pro případ technického problému s přístupem dopravců k údajům 1. V případech, kdy je technicky nemožné provést dotaz podle čl. 45c odst. 1 z důvodu selhání kterékoliv části VIS jsou dopravci osvobozeni od povinnosti ověřit pomocí brány pro dopravce, zda má dotčená osoba platné vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu. Pokud takové selhání zjistí agentura eu-LISA, ústřední jednotka ETIAS o něm uvědomí dopravce a členské státy. Rovněž dopravce a členské státy uvědomí, jakmile je selhání napraveno. Pokud takové selhání zjistí sami dopravci, mohou je nahlásit ústřední jednotce ETIAS. Ústřední jednotka ETIAS o tomto oznámení dopravců neprodleně informuje členské státy. 2. Je-li pro dopravce po delší dobu technicky nemožné provést dotaz podle čl. 45c odst. 1 z jiného důvodu než selhání kterékoliv části VIS, oznámí to ústřední jednotce ETIAS. Ústřední jednotka ETIAS o tomto oznámení dopravce neprodleně informuje členské státy. 3. Komise přijme prováděcí akt ke stanovení podrobností, jež se týkají záložních postupů pro případ technického problému s přístupem dopravců k údajům. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. Článek 45e Přístup jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže k údajům VIS 1. Při plnění úkolů a výkonu pravomocí podle čl. 82 odst. 1 a 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 (**) mají příslušníci jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže, jakož i týmy pracovníků, kteří se podílejí na operacích spojených s navracením, v rámci svého mandátu právo na přístup k údajům VIS a jejich vyhledávání. 2. Pro zajištění přístupu uvedeného v odstavci 1 tohoto článku určí Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž specializovanou jednotku s řádně zmocněnými úředníky Evropské pohraniční a pobřežní stráže jakožto ústřední přístupový bod. Ústřední přístupový bod ověří, zda jsou splněny podmínky žádosti o přístup do systému VIS stanovené v článku 45f. Článek 45f Podmínky a postupy pro přístup jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže k údajům VIS 1. S ohledem na přístup uvedený v čl. 45e odst. 1 může jednotka Evropské pohraniční a pobřežní stráže požádat ústřední přístupový bod Evropské pohraniční a pobřežní stráže, uvedený v čl. 45e odst. 2, o umožnění nahlížení do veškerých údajů VIS nebo specifického souboru údajů VIS. Tato žádost odkazuje na operační plán pro hraniční kontrolu, ostrahu hranic a navracení toho členského státu, jehož se žádost týká. Po obdržení žádosti o přístup ověří ústřední přístupový bod Evropské pohraniční a pobřežní stráže, zda jsou splněny podmínky pro přístup uvedené v odstavci 2 tohoto článku. Jsou-li splněny všechny podmínky pro přístup, řádně zmocnění pracovníci ústředního přístupového bodu žádost vyřídí. Zpřístupněné údaje z VIS se jednotce předávají takovým způsobem, aby nebyla narušena bezpečnost těchto údajů. 2. Pro udělení přístupu se použijí tyto podmínky:
3. V souladu s čl. 82 odst. 4 nařízení (EU) 2019/1896 příslušníci jednotek a týmy pracovníků Evropské pohraniční a pobřežní stráže, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, jednají na základě informací získaných z VIS pouze pod velením a zpravidla za přítomnosti příslušníků pohraniční stráže nebo pracovníků podílejících se na úkolech spojených s navracením členského státu, v němž působí. Hostitelský členský stát může příslušníky jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže zmocnit k tomu, aby jednali jeho jménem. 4. V případě pochybností nebo v případě selhání ověření totožnosti držitele víza, držitele dlouhodobého víza nebo držitele povolení k pobytu předá příslušník jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže danou osobu pohraniční stráži hostitelského členského státu. 5. Nahlížení do údajů VIS příslušníky jednotek probíhá následovně:
6. Pokud přístup a vyhledávání podle odstavce 5 odhalí údaje zaznamenané ve VIS, je o tom hostitelský členský stát vyrozuměn. 7. Každý protokol o operacích zpracování údajů v rámci VIS provedených příslušníkem jednotek Evropské pohraniční a pobřežní stráže nebo týmů pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, je řídícím orgánem veden a uchován v souladu s článkem 34. 8. Každý přístup a každé vyhledávání provedené jednotkami Evropské pohraniční a pobřežní stráže se zaprotokoluje v souladu s článkem 34 a každé použití údajů, k nimž jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže získaly přístup, se zaeviduje. 9. Pro účely článku 45e a tohoto článku se žádné části VIS nepropojí s žádným počítačovým systémem pro sběr a zpracování údajů provozovaným Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž nebo na jejích pracovištích ani se do takového systému nepřenesou údaje z VIS, k nimž má Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž přístup. Žádná část VIS nesmí být stažena. Protokolování přístupu ani vyhledávání se nepovažuje za stahování nebo kopírování údajů VIS. 10. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž přijme a bude uplatňovat opatření v zájmu zajištění bezpečnosti údajů, jak je stanoveno v článku 32. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV, za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11)." (**) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1).“" |
45) |
Články 46, 47 a 48 se zrušují. |
46) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 48a Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 9, čl. 9h odst. 2, čl. 9j odst. 2 a čl. 22b odst. 18 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 2. srpna 2021. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 9, čl. 9h odst. 2, čl. 9j odst. 2 a čl. 22b odst. 18 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 9, čl. 9h odst. 2, čl. 9j odst. 2 nebo čl. 22b odst. 18 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“ |
47) |
Články 49 a 50 se nahrazují tímto: „Článek 49 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 2017/2226. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (*). 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 49a Poradní skupina Agentura eu-LISA zřídí poradní skupinu a poskytne jí odborné poznatky související s VIS, zejména v souvislosti s přípravou svého ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti. Článek 50 Sledování a hodnocení 1. Agentura eu-LISA zajistí zavedení postupů, které budou sledovat fungování VIS, pokud jde o porovnání jeho výsledků, nákladové efektivnosti, bezpečnosti a kvality služeb se stanovenými cíli. 2. Pro účely technické údržby má agentura eu-LISA přístup k potřebným informacím, které se týkají operací zpracovávání údajů prováděných ve VIS. 3. Každé dva roky předloží agentura eu-LISA Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o technickém fungování systému VIS, včetně jeho zabezpečení a nákladů. Jakmile se začne používat technologie zjišťování totožnosti osob s využitím zobrazení obličeje, zahrne se do zprávy rovněž hodnocení jejího používání, včetně posouzení případných obtíží, které se vyskytly. 4. Každý členský stát a Europol vypracují, při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací, výroční zprávy o efektivitě přístupu k údajům uloženým ve VIS pro účely vymáhání práva obsahující informace a statistické údaje o:
Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku. Členským státům musí být k dispozici technické řešení pro usnadnění shromažďování těchto údajů podle kapitoly IIIb pro účely vytváření statistik uvedených v tomto odstavci. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů specifikace tohoto technického řešení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 49 odst. 2. 5. Tři roky ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení (EU) 2021/1134 a poté každé čtyři roky vypracuje Komise celkové hodnocení VIS. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků a vzniklých nákladů ve vztahu ke stanoveným cílům, zhodnotí platnost výchozího principu a jeho dopad na základní práva, způsob, jakým se toto nařízení uplatňuje ve vztahu k VIS, zabezpečení VIS a využívání ustanovení uvedených v článku 31 a uvede důsledky dalšího fungování. Zahrnuje rovněž podrobnou analýzu údajů poskytnutých ve výročních zprávách podle odstavce 4 tohoto článku s cílem posoudit efektivitu přístupu k údajům VIS pro účely vymáhání práva, jakož i posouzení, zda vyhledávání v ECRIS-TCN ze strany VIS přispělo k podpoře cíle, kterým je posouzení toho, zda by žadatel mohl představovat hrozbu pro veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost. Komise předá toto hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. 6. Členské státy poskytují agentuře eu-LISA a Komisi informace nezbytné k vypracování zpráv podle odstavců 3, 4 a 5. 7. Agentura eu-LISA poskytne Komisi informace nezbytné k vypracování celkových hodnocení podle odstavce 5. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“" |
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 810/2009
Nařízení (ES) č. 810/2009 se mění takto:
1) |
Článek 10 se mění takto:
|
2) |
Článek 13 se mění takto:
|
3) |
Článek 21 se mění takto:
|
4) |
V čl. 25 odst. 1 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:
|
5) |
V článku 35 se vkládá nový odstavec, který zní: „5a. Státnímu příslušníkovi třetí země, u něhož nebylo dokončeno ověření shod v souladu s články 9a až 9g nařízení o VIS, v zásadě nelze udělit vízum na vnějších hranicích. Těmto osobám však lze ve výjimečných případech udělit na vnějších hranicích vízum s omezenou územní platností v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. a), a to pro území členského státu, který vízum uděluje.“ |
6) |
V článku 36 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Tento článek se použije, aniž je dotčen čl. 35 odst. 3 až 5a.“ |
7) |
V článku 39 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto: „2. Pracovníci konzulárních a ústředních orgánů při výkonu svých povinností plně ctí lidskou důstojnost a základní práva a zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie. Veškerá přijatá opatření musí být přiměřená cílům, které tato opatření sledují. 3. Při plnění svých úkolů nesmějí pracovníci konzulátů a ústředních orgánů diskriminovat žádné osoby na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Zvláštní pozornost věnují dětem, starším osobám a osobám se zdravotním postižením. Na prvním místě musí vždy být nejlepší zájem dítěte.“ |
8) |
Článek 46 se zrušuje. |
9) |
Článek 57 se mění takto:
|
10) |
V příloze X písm. C b) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
|
11) |
Příloha XII se zrušuje. |
Článek 3
Změny nařízení (EU) 2016/399
Nařízení (EU) 2016/399 se mění takto:
1) |
článku 8 se odstavec 3 mění takto:
|
2) |
V příloze VII se bod 6 nahrazuje tímto:
|
Článek 4
Změny nařízení (EU) 2017/2226
Nařízení (EU) 2017/2226 se mění takto:
1) |
Článek 8 se mění takto:
|
2) |
V čl. 9 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Systém EES poskytuje funkci pro centralizovanou správu tohoto seznamu. Podrobná pravidla pro správu této funkce jsou stanovena v prováděcích aktech. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 68 odst. 2.“ |
3) |
V článku 13 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Aby splnili své povinnosti podle čl. 26 odst. 1 písm. b) Úmluvy k provedení Schengenské dohody, použijí dopravci internetovou službu k ověření toho, zda státní příslušník třetí země, který je držitelem krátkodobého víza pro jeden nebo dva vstupy, již využil počet oprávněných vstupů nebo zda držitel krátkodobého víza již dosáhl maximální doby povoleného pobytu. Dopravci poskytnou údaje uvedené v čl. 16 odst. 1 písm. a), b) a c) tohoto nařízení. Na základě toho získají dopravci odpověď internetové služby ve formátu „OK/NOT OK“. Dopravci mohou zaslané informace a obdržené odpovědi uchovávat v souladu s platným právem. Dopravci zavedou systém ověřování, který zajistí, aby přístup k internetové službě měli pouze oprávnění pracovníci. Odpověď „OK/NOT OK“ není možné považovat za rozhodnutí o povolení nebo odepření vstupu v souladu s nařízením (EU) 2016/399. Pokud je státním příslušníkům třetích zemí odepřen nástup na palubu z důvodu odpovědi internetové služby, dopravci je informují, že důvodem odepření jsou informace uložené v systému EES, a poskytnou jim informace o jejich právech, pokud jde o přístup k osobním údajům zaznamenaným v systému EES, jejich opravu nebo vymazání.“ |
4) |
Článek 15 se mění takto:
|
5) |
Článek 16 se mění takto:
|
6) |
V čl. 18 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Odchylně od čl. 15 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení, pokud je státnímu příslušníkovi třetí země odepřen vstup na základě důvodu uvedeného v příloze V části B písmenu (B) nebo (D) nařízení (EU) 2016/399 a pokud existují pochybnosti o pravosti zobrazení obličeje zaznamenaného ve VIS, pořídí se zobrazení obličeje uvedené v písmenu a) tohoto odstavce na místě a vloží se do individuálního souboru bez ohledu na jakékoli jiné zobrazení obličeje zaznamenané ve VIS.“ |
7) |
Článek 23 se mění takto::
|
8) |
V článku 24 se doplňuje nový odstavec, který zní: „5. Příslušné vízové orgány a orgány příslušné k rozhodování o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu mají přístup k příslušným údajům v systému EES za účelem manuálního ověření shod vyplývajících z vyhledávání v systému EES v souladu s články 9c a 22b nařízení (ES) č. 767/2008, jakož i za účelem posuzování žádostí a rozhodování o nich.“ |
9) |
V článku 35 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Má-li některý členský stát důkazy naznačující, že údaje týkající se víz zaznamenané v systému EES jsou věcně nesprávné či neúplné nebo že byly v systému EES zpracovány v rozporu s tímto nařízením, nejprve ověří správnost těchto údajů VIS a v případě potřeby je opraví, doplní nebo vymaže v systému EES. Pokud jsou údaje zaznamenané ve VIS stejné jako údaje zaznamenané systému EES, informuje neprodleně členský stát příslušný pro vložení těchto údajů do VIS prostřednictvím infrastruktury VIS v souladu s čl. 24 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008. Členský stát příslušný pro vložení daných údajů do VIS tyto údaje zkontroluje a v případě potřeby je ihned opraví, doplní nebo z VIS vymaže a informuje dotčený členský stát, který je v případě potřeby neprodleně opraví, doplní nebo vymaže ze systému EES a v příslušném případě ze seznamu identifikovaných osob uvedeného v čl. 12 odst. 3.” |
Článek 5
Změny nařízení (EU) 2018/1240
Nařízení (EU) 2018/1240 se mění takto:
1) |
V článku 4 se vkládá nové písmeno, které zní:
|
2) |
Článek 7 se mění takto:
|
3) |
V čl. 8 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
|
4) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 11a Interoperabilita s VIS Ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*) jsou ústřední systém ETIAS a CIR připojeny k Evropskému vyhledávacímu portálu (ESP) s cílem umožnit automatizované zpracování podle článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV, za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
5) |
V článku 13 se vkládá nový odstavec, který zní: „4b. Přístup vízových orgánů a orgánů příslušných k rozhodování o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu do ústředního systému ETIAS v souladu s články 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 se omezí na ověření, zda žadatel o vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu nebo o cestovní doklad odpovídá cestovnímu povolení vydanému, zamítnutému, zrušenému nebo prohlášenému za neplatné v ústředním systému ETIAS, a na ověření důvodů takového vydání, zamítnutí, zrušení či prohlášení neplatnosti.“ |
6) |
Vkládá se nová kapitola, která zní: „KAPITOLA IXa POUŽÍVÁNÍ ETIAS VÍZOVÝMI ORGÁNY A ORGÁNY PŘÍSLUŠNÝMI K ROZHODNUTÍ O ŽÁDOSTI O DLOUHODOBÉ VÍZUM NEBO POVOLENÍ K POBYTU Článek 49a Přístup vízových orgánů a orgánů příslušných k rozhodnutí o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu k údajům Pro účely ověření stanovených v článcích 9c a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 mají příslušné vízové orgány a orgány příslušné k rozhodování o žádosti o dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu právo na přístup k příslušným údajům v ústředním systému ETIAS a CIR.“ |
7) |
V čl. 69 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
|
8) |
V čl. 75 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
|
Článek 6
Změny nařízení (EU) 2018/1860
V nařízení (EU) 2018/1860 se článek 19 nahrazuje tímto:
„Článek 19
Použitelnost ustanovení nařízení (EU) 2018/1861
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, použijí se na údaje vložené a zpracované v SIS podle tohoto nařízení ustanovení týkající se vkládání, zpracovávání a aktualizace záznamů, povinností členských států a agentury eu-LISA, podmínek týkajících se přístupu k záznamům a lhůt pro přezkum záznamů, zpracovávání údajů, ochrany údajů, odpovědnosti a sledování a statistik, která jsou uvedena v článcích 6 až 19, v čl. 20 odst. 3 a 4, v článcích 21, 23, 32 a 33, v čl. 34 odst. 5, v článku 36a a v článcích 38 až 60 nařízení (EU) 2018/1861.“
Článek 7
Změny nařízení (EU) 2018/1861
Nařízení (EU) 2018/1861 se mění takto:
1) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 18a Vedení protokolů pro účely interoperability s VIS Protokoly o všech operacích zpracování údajů v SIS a VIS podle článku 36c tohoto nařízení se vedou v souladu s článkem 18 tohoto nařízení a článkem 34 nařízení (ES) č. 767/2008.“ |
2) |
Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 36a Interoperabilita s VIS Ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*) je centrální SIS připojen k Evropskému vyhledávacímu portálu (ESP) s cílem umožnit automatizované zpracování podle článku 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
Článek 8
Změny nařízení (EU) 2019/817
Nařízení (EU) 2019/817 se mění takto:
1) |
V článku 4 se bod 20 nahrazuje tímto:
|
2) |
V čl. 13 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
|
3) |
V čl. 18 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
|
4) |
V čl. 26 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
|
5) |
V čl. 27 odst. 3 se písmeno b) nahrazuje tímto:
|
6) |
V čl. 29 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
|
7) |
V článku 39 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Agentura eu-LISA zřídí, provede a provozuje ve svých technických prostorách CRRS obsahující údaje a statistiky uvedené v článku 63 nařízení (EU) 2017/2226, článku 45a nařízení (ES) č. 767/2008, článku 84 nařízení (EU) 2018/1240, článku 60 nařízení (EU) 2018/1861 a článku 16 nařízení (EU) 2018/1860, které jsou logicky odděleny podle informačního systému EU. Přístup k CRRS je poskytován pomocí kontrolovaného zabezpečeného přístupu se specifickými uživatelskými profily, a to výlučně pro podávání zpráv a statistiky, orgánům uvedeným v článku 63 nařízení (EU) 2017/2226, článku 45a nařízení (ES) č. 767/2008, článku 84 nařízení (EU) 2018/1240 a článku 60 nařízení (EU) 2018/1861.“ |
8) |
V článku 72 se vkládá nový odstavec, který zní: „1a. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, zahájí ESP pro účely automatizovaného zpracování podle článků 9a a 22b nařízení (ES) č. 767/2008 provoz, který je omezen na tyto účely, ode dne zahájení provozu VIS podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 (*). (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1134 ze dne 7. července 2021, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (ES) č. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 a (EU) 2019/1896 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV za účelem reformy Vízového informačního systému (Úř. věst. L 248, 13.7.2021, s. 11).“" |
Článek 9
Změny nařízení (EU) 2019/1896
V čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1896 se vkládá nové písmeno, které zní:
„afa) |
plní úkoly a povinnosti svěřené agentuře nařízením (ES) č. 767/2008;“. |
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí 2004/512/ES a 2008/633/SVV se zrušují. Odkazy na uvedená rozhodnutí se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 767/2008 v souladu se srovnávacími tabulkami obsaženými v přílohách I a II tohoto nařízení.
Článek 11
Zahájení provozu
1. Nejpozději dne 31. prosince 2023 přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví datum zahájení provozu VIS podle tohoto nařízení. Komise přijme uvedené rozhodnutí, jakmile jsou splněny tyto podmínky:
a) |
byla přijata opatření uvedená v čl. 5a odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 9 třetím pododstavci, čl. 9h odst. 2, čl. 9j odst. 2 a 3, čl. 22b odst. 18, čl. 29 odst. 2a druhém pododstavci, čl. 29a odst. 3 druhém pododstavci, článku 45, čl. 45c odst. 3 čtvrtém pododstavci a odst. 5 druhém pododstavci, čl. 45d odst. 3 a čl. 50 odst. 4 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 767/2008; |
b) |
agentura eu-LISA oznámila Komisi úspěšné dokončení všech testovacích činností; |
c) |
členské státy oznámily Komisi, že přijaly nezbytná technická a právní opatření ke zpracování údajů podle tohoto nařízení, a oznámily Komisi a agentuře eu-LISA informace uvedené v článku 45b nařízení (ES) č. 767/2008. |
2. Komise pečlivě sleduje proces postupného plnění podmínek stanovených v odstavci 1 a informuje Evropský parlament a Radu o výsledku testovacích činností podle písmene b) uvedeného odstavce.
3. Do dne 3. srpna 2022 a poté každý rok až do přijetí rozhodnutí Komise uvedeného v odstavci 1 předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o aktuálním stavu příprav provedení tohoto nařízení v plném rozsahu. Tato zpráva obsahuje podrobné informace o vzniklých nákladech a informace o případných rizicích, která mohou mít dopad na celkové náklady VIS hrazené ze souhrnného rozpočtu Unie.
V případě zpoždění v provedení tohoto nařízení v plném rozsahu informuje Komise Evropský parlament a Radu co nejdříve o důvodech zpoždění a o jeho dopadech z hlediska času a nákladů.
4. Rozhodnutí uvedené v odstavci 1 se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne stanoveného Komisí v souladu s článkem 11, s výjimkou:
a) |
následujících ustanovení, jež se použijí od 2. srpna 2021:
|
b) |
ustanovení čl. 1 bodů 40 až 43, která se použijí od 3. srpna 2022; |
c) |
ustanovení čl. 1 bodu 44 tohoto nařízení, pokud jde o články 45e a 45f nařízení (ES) č. 767/2008, která se použijí od 3. srpna 2023. |
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 7. července 2021.
Za Evropský parlament
předseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
předseda
A. LOGAR
(1) Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 154.
(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. března 2019 (Úř. věst. C 23, 21.1.2021, s. 286) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 27. května 2021 (Úř. věst. C 235, 17.6.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 7. července 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).
(3) Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).
(6) Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 129).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31).
(8) Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19).
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti hranic a víz a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 a (EU) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 27).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 a (EU) 2019/816 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 85).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(15) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů nebo výkonu trestů, o volném pohybu těchto údajů a o zrušení rámcového rozhodnutí Rady 2008/977/SVV (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 89).
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1896 ze dne 13. listopadu 2019 o Evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (EU) č. 1052/2013 a (EU) 2016/1624 (Úř. věst. L 295, 14.11.2019, s. 1).
(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES ze dne 16. prosince 2008 o společných normách a postupech v členských státech při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 98).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).
(19) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1105/2011/EU ze dne 25. října 2011 o seznamu cestovních dokladů, které opravňují držitele k překročení vnějších hranic a které mohou být opatřeny vízem, a o zavedení mechanismu pro sestavování tohoto seznamu (Úř. věst. L 287, 4.11.2011, s. 9).
(20) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
(21) Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20).
(22) Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
(23) Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31).
(24) Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
(25) Rozhodnutí Rady 2008/146/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1).
(26) Rozhodnutí Rady 2008/149/ES ze dne 28. ledna 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50).
(27) Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 21.
(28) Rozhodnutí Rady 2011/350/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 19).
(29) Rozhodnutí Rady 2011/349/EU ze dne 7. března 2011 o uzavření Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis jménem Evropské unie, pokud jde o zrušení kontrol na vnitřních hranicích a pohyb osob (Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s. 1).
(30) Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1908 ze dne 12. října 2017 o uvedení v účinnost některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Vízového informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (Úř. věst. L 269, 19.10.2017, s. 39).
(31) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).
PŘÍLOHA I
SROVNÁVACÍ TABULKA PRO ROZHODNUTÍ 2004/512/ES
Rozhodnutí Rady2004/512/ES |
Nařízení (ES) č. 767/2008 |
Čl. 1 odst. 1 |
Článek 1 |
Čl. 1 odst. 2 |
Článek 2a |
Článek 2 |
- |
Články 3 a 4 |
Článek 45 |
Článek 5 |
Článek 49 |
Článek 6 |
- |
PŘÍLOHA II
SROVNÁVACÍ TABULKA PRO ROZHODNUTÍ 2008/633/SVV
Rozhodnutí 2008/633/SVV |
Nařízení (ES) č. 767/2008 |
Článek 1 |
Článek 1 |
Článek 2 |
Článek 4 |
Článek 3 |
Články 22l a 22m Článek 45b |
Článek 4 |
Článek 22n |
Článek 5 |
Článek 22o |
Článek 6 |
Článek 22t |
Článek 7 |
Článek 22m Článek 22r |
Článek 8 |
Čl. 28 odst. 5, čl. 31 odst. 4 a 5 a Kapitola VI |
Článek 9 |
Článek 32 |
Článek 10 |
Článek 33 |
Článek 11 |
Článek 35 |
Článek 12 |
Článek 36 |
Článek 13 |
Článek 30 |
Článek 14 |
Článek 38 |
Článek 15 |
- |
Článek 16 |
Článek 22s |
Článek 17 |
Článek 50 |