ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 200 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Ročník 60 |
Obsah |
|
II Nelegislativní akty |
Strana |
|
|
NAŘÍZENÍ |
|
|
* |
||
|
|
ROZHODNUTÍ |
|
|
* |
Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 ze dne 31. července 2017, kterým se určuje umístění pozemní infrastruktury systému EGNOS ( 1 ) |
|
|
|
(1) Text s významem pro EHP. |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
II Nelegislativní akty
NAŘÍZENÍ
1.8.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 200/1 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1405
ze dne 31. července 2017,
kterým se mění nařízení (ES) č. 847/2006, pokud jde o celní kvóty Unie pro některé přípravky a konzervy z ryb pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/324/ES ze dne 27. února 2006 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím podle článku XXIV.6 a článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) 1994 o změně koncesí v listinách České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v průběhu jejich přistoupení k Evropské unii (1), a zejména na článek 2 tohoto rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízením Komise (ES) č. 847/2006 (2) byly ode dne 2. června 2006 zavedeny dvě roční celní kvóty pro bezcelní dovoz některých přípravků nebo konzerv z ryb. |
(2) |
V souladu s Dohodou ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím, připojenou k rozhodnutí 2006/324/ES, byl určitý objem každé z těchto celních kvót přidělen Thajskému království a zbývající část byla otevřena dovozům ze všech zemí. |
(3) |
Celní kvóty pro jednotlivé země jsou přidělovány na základě nepreferenčního původu zboží. Označení tohoto nepreferenčního původu musí být uvedeno v celním prohlášení o propuštění do volného oběhu v Unii. V některých případech musí toto celní prohlášení doprovázet doklad o původu vydaný příslušnými orgány země původu. |
(4) |
V souladu s nařízením (ES) č. 847/2006 je prospěch z podílu na celních kvótách přidělených Thajsku podmíněn předložením osvědčení o původu zboží, které splňuje podmínky stanovené v článku 47 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (3). |
(5) |
Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/481 (4) bylo s účinkem ode dne 1. května 2016 zrušeno nařízení (EHS) č. 2454/93. |
(6) |
Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 (5), které vstoupilo v platnost dne 1. května 2016, již neobsahuje postup pro vydání a předložení osvědčení o původu srovnatelný s postupem uplatňovaným do 30. dubna 2016 v souladu s článkem 47 nařízení (EHS) č. 2454/93. |
(7) |
Podmínkou dovozu některých přípravků a konzerv z ryb pocházejících z Thajska do Unie, na které se vztahují celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 847/2006, je předložení společného veterinárního vstupního dokladu (SVVD) v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 136/2004 (6). Postup pro vydání SVVD poskytuje dostatečné záruky, pokud jde o původ přípravků a konzerv z ryb. |
(8) |
Celní orgány mohou nadto od deklaranta požadovat, aby původ zboží prokázal v souladu s článkem 61 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7). To umožňuje, aby pro účely prokázání původu zboží byly použity jiné doklady než formální osvědčení, a zajišťuje správné uplatnění příslušných pravidel. |
(9) |
Proto by měl být v nařízení (ES) č. 847/2006 zrušen požadavek na předložení zvláštního osvědčení o původu, bez něhož nelze využívat celní kvóty pro dotčené zboží pocházející z Thajska. |
(10) |
Pravidla pro správu celních kvót jsou stanovena v prováděcím nařízení (EU) 2015/2447 a od 1. května 2016 nahrazují pravidla uvedená v článcích 308a až 308d nařízení (EHS) č. 2454/93. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/2006 by měl být změněn, aby se zohlednila nová pravidla. |
(11) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/2006 se nahrazují tímto:
„Článek 3
Původ se určí v souladu s předpisy platnými v Unii.
Článek 4
Celní kvóty stanovené v tomto nařízení jsou spravovány v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (*1).
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. července 2017.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 120, 5.5.2006, s. 17.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 847/2006 ze dne 8. června 2006 o otevření a správě celních kvót Společenství pro některé přípravky a konzervy z ryb (Úř. věst. L 156, 9.6.2006, s. 8).
(3) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
(4) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/481 ze dne 1. dubna 2016 o zrušení nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 87, 2.4.2016, s. 24).
(5) Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).
(6) Nařízení Komise (ES) č. 136/2004 ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví postupy veterinárních kontrol produktů dovážených ze třetích zemí na stanovištích hraniční kontroly Společenství (Úř. věst. L 21, 28.1.2004, s. 11).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).
ROZHODNUTÍ
1.8.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 200/4 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1406
ze dne 31. července 2017,
kterým se určuje umístění pozemní infrastruktury systému EGNOS
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (1), a zejména na čl. 12 odst. 3 písmeno c) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 1285/2013 je systém EGNOS vlastnictvím Evropské unie. O převodu veškerého vlastnictví tohoto systému na Unii, k němuž došlo dne 1. dubna 2009, se uskutečnila výměna dopisů mezi Evropskou kosmickou agenturou a Komisí ve dnech 24. a 31. března 2009 a tento převod byl schválen rozhodnutím Komise ze dne 31. března 2009 (2). V dopise zaslaném Evropské kosmické agentuře dne 31. března 2009 Komise prohlásila, že přijímá tento majetek v jeho právním a faktickém stavu. |
(2) |
Pozemní infrastruktura systému EGNOS se skládá z koordinačního střediska pro provoz systému, kontrolních středisek, stanic pro monitorování signálu a jeho integrity, stanic pro komunikaci s geostacionárními družicemi, střediska služeb a ze zabezpečené sítě pro přenos údajů. |
(3) |
Koordinační středisko pro provoz systému je nejdůležitějším prvkem systému EGNOS, neboť řídí provozní činnosti a údržbu systému. Od roku 2004, tedy ještě před převodem systému do vlastnictví Unie, má sídlo ve francouzském Toulouse. Otázkou umístění koordinačního střediska pro provoz systému není nutné se znovu zabývat, jestliže vyhovuje potřebám programu, využívá již schválených veřejných investic a splňuje bezpečnostní požadavky v koordinaci s členským státem, na jehož území se nachází. Přesun do jiné lokality by navíc vyvolal náklady a narušil fungování systému. |
(4) |
Úkolem dvou kontrolních středisek je nepřetržitě sledovat a kontrolovat stav a fungování systému. Od roku 2004 a od roku 2003, tedy ještě před převodem systému do vlastnictví Unie, sídlí jedno středisko v italském Ciampinu a druhé ve španělském Torrejónu. Otázkou umístění těchto dvou kontrolních středisek není nutné se znovu zabývat, jestliže vyhovují potřebám programu, využívají již schválených veřejných investic a splňují bezpečnostní požadavky v koordinaci s členskými státy, na jejichž území se nacházejí. Přesun do jiných lokalit by navíc vyvolal náklady a narušil fungování systému. |
(5) |
Úkolem stanic pro monitorování signálu a jeho integrity („Ranging and Integrity Monitoring Station“, „RIMS“) je sledovat hladké fungování systémů globální družicové navigace (GNSS) na místní úrovni. Tyto stanice měří v reálném čase odchylky mezi údaji o zeměpisné poloze získanými ze signálů vysílaných těmito systémy a jejich vlastní, extrémně přesnou referenční lokalizací. Volba jejich umístění se řídí především technickým požadavkem na jejich vyvážené zeměpisné rozložení na celém území pokrytém systémem EGNOS, ale také případnou přítomností stávajícího zařízení a vybavení a nutností dodržovat bezpečnostní požadavky v koordinaci s členskými státy a se třetími zeměmi, na jejichž území se stanice nacházejí. |
(6) |
Počet a umístění stanic RIMS se může měnit v závislosti na vývoji programu, jeho potřebách a především na rozšíření pokrytí tímto systémem v naprostém souladu s čl. 2 odst. 5 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 1285/2013. Také je lze upravit na základě výsledků analýz bezpečnostních rizik, což se týká zejména stanic RIMS ve třetích zemích. |
(7) |
Stanice pro komunikaci s geostacionárními družicemi („Navigation Land Earth Station“, „NLES“) vysílají do transpondérů EGNOS instalovaných na geostacionárních družicích korigované údaje, které přijímačům signálů GNSS nacházejícím se na území pokrytém systémem EGNOS umožňují provádět cílené korekce podle jejich zeměpisné polohy. Každá geostacionární družice má dvě stanice NLES. Volba jejich umístění je v zásadě dána technickými požadavky, zejména nutností místního propojení vybavení systému EGNOS s vybaveními pro přenos signálu v majetku provozovatelů geostacionárních družic, na nichž jsou instalovány transpondéry systému EGNOS, ale zohledňuje rovněž dodržování bezpečnostních požadavků. |
(8) |
Počet a umístění stanic NLES se může měnit v závislosti na vývoji programu a na jeho potřebách, zejména v závislosti na životnosti transpondérů systému EGNOS, jež jsou instalovány na geostacionárních družicích v současnosti umístěných na oběžné dráze, a na volbě družic, na nichž mají být transpondéry umístěny v budoucnu. |
(9) |
Účelem střediska služeb je jednak sledovat kvalitu signálů a údajů vysílaných transpondéry instalovanými na geostacionárních družicích, jednak sloužit jako rozhraní s uživateli systému EGNOS. Zajišťuje také službu pro šíření obchodních údajů (služba EDAS) podle čl. 2 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1285/2013. Od roku 2004, tedy ještě před převodem systému do vlastnictví Unie, má středisko služeb sídlo ve španělském Torrejónu. Otázkou umístění tohoto střediska není nutné se znovu zabývat, jestliže vyhovuje potřebám programu, využívá již schválených veřejných investic a splňuje bezpečnostní požadavky v koordinaci s členským státem, na jehož území se nachází. Přesun do jiné lokality by navíc vyvolal náklady a narušil by fungování systému. |
(10) |
Za účelem zajištění zabezpečeného propojení všech složek pozemní infrastruktury systému EGNOS v reálném čase jsou tyto složky mezi sebou propojeny sítí EWAN („Egnos Wide Area Network“), což je zabezpečená síť pro přenos údajů speciálně vyčleněná pro tento systém. Vzhledem k technickým vlastnostem této sítě není možné v tomto rozhodnutí stanovit její umístění. |
(11) |
Měla by být schváleno umístění koordinačního střediska pro provoz systému, kontrolních středisek, stanic RIMS, stanic NLES a střediska služeb tvořících pozemní infrastrukturu systému EGNOS. |
(12) |
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) č. 1285/2013, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Umístění koordinačního střediska pro provoz systému, kontrolních středisek, stanic pro monitorování signálu a jeho integrity, stanic pro komunikaci s geostacionárními družicemi a střediska služeb tvořících pozemní infrastrukturu systému EGNOS je stanoveno v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 31. července 2017.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1.
(2) C(2009) 2386.
PŘÍLOHA
Název |
Umístění |
Koordinační středisko pro provoz systému |
Toulouse (Francie) |
Kontrolní středisko |
Ciampino (Itálie), Torrejón (Španělsko) |
Stanice pro monitorování signálu a jeho integrity |
Aalborg (Dánsko), Abú Simbel (Egypte), Azory (Portugal), Agadir (Maroko), Akaba (Jordánsko), Alexandrie (Egypt), Atény (Řecko), Berlín (Německo), Katánie (Itálie), Ciampino (Itálie), Cork (Irsko), Džerba (Tunisko), Egilsstadir (Island), Gavle (Švédsko), Glasgow (Spojené království)), Golbasi (Turecko), Gran Canaria (Španělsko), Haifa (Israel), Hartebeeshoek (Jihoafrická republika), Jan Mayen (Norsko), Kyjev (Ukrajina), Kirkenes (Norsko), Kourou (Francie), Kuusamo (Finsko), Lappeenranta (Finsko), La Palma (Španělsko), Lisabon (Portugalsko), Madeira (Portugalsko), Málaga (Španělsko), Moncton (Kanada), Nouakchott (Mauritánie), Oran (Alžírsko), Palma de Mallorca (Španělsko), Paříž (Francie), Reykjavík (Island), Santiago de Compostela (Španělsko), Sofie (Bulharsko), Svalbard (Norsko), Swanwick (Spojené království), Toulouse (Francie), Tromsoe (Norsko), Trondheim (Norsko), Varšava (Polsko), Curych (Švýcarsko) |
Stanice pro komunikaci s geostacionárními družicemi |
Aussaguel (Francie), Betzdorf (Lucembursko), Burum (Nizozemsko), Cagliari (Itálie), Fucino (Itálie), Rambouillet (Francie), Redu (Belgie) |
Středisko služeb |
Torrejón (Španělsko) |