ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 168 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Ročník 60 |
|
|
|
(1) Text s významem pro EHP. |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
I Legislativní akty
NAŘÍZENÍ
30.6.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 168/1 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/1128
ze dne 14. června 2017
o přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah v rámci vnitřního trhu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Bezproblémový přístup v rámci celé Unie k on-line službám poskytujícím obsah, které jsou v souladu s právními předpisy poskytovány spotřebitelům v jejich členském státě bydliště, je důležitý pro hladké fungování vnitřního trhu i účinné uplatňování zásad volného pohybu osob a služeb. Vzhledem k tomu, že vnitřní trh je tvořen prostorem bez vnitřních hranic, v němž je zajištěn mimo jiné volný pohyb osob a služeb, je nezbytné zajistit, aby spotřebitelé mohli využívat přenositelné on-line služby poskytující obsah, které jim umožňují přístup k obsahu, jako je hudba, hry, filmy, zábavné pořady nebo sportovní události, nejen v jejich členském státě bydliště, ale i tehdy, když jsou dočasně přítomni v jiném členském státě za účelem trávení volného času, cestování, z důvodu služebních cest nebo v rámci mobility za účelem vzdělávání. Proto by měly být odstraněny překážky, které v takových případech brání přístupu k takovýmto on-line službám poskytujícím obsah a jejich využívání. |
(2) |
Technologický rozvoj, který vede k rozšíření přenosných zařízení, jako jsou laptopy, tablety a chytré telefony, stále více usnadňuje využívání on-line služeb poskytujících obsah, neboť k nim poskytuje přístup bez ohledu na místo, kde se spotřebitelé nacházejí. Rychle roste poptávka spotřebitelů po přístupu k obsahu a k inovativním on-line službám nejen v jejich členském státě bydliště, ale i když jsou dočasně přítomni v jiném členském státě. |
(3) |
Spotřebitelé stále častěji uzavírají smluvní ujednání s poskytovateli služeb o poskytování on-line služeb poskytujících obsah. Spotřebitelé, kteří jsou dočasně přítomni v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, však často nemají nadále přístup k on-line službám poskytujícím obsah, na jejichž využívání získali zákonné právo na přístup ve svém členském státě bydliště, ani je nemohou využívat. |
(4) |
Existuje celá řada překážek, které brání poskytování on-line služeb poskytujících obsah spotřebitelům dočasně přítomným v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště. Některé on-line služby zahrnují obsah, jako je hudba, hry, filmy nebo zábavné pořady, které jsou chráněny autorským právem nebo právy s ním souvisejícími v souladu s právními předpisy Unie. V současnosti se překážky přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah v jednotlivých odvětvích liší. Tyto překážky vyplývají ze skutečnosti, že licence k právům na přenos obsahu chráněného autorským právem nebo právy s ním souvisejícími, jako jsou například audiovizuální díla, jsou často udělovány na územním základě, a rovněž ze skutečnosti, že poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah se mohou rozhodnout, že své služby budou poskytovat pouze na určitých trzích. |
(5) |
Totéž platí v případě obsahu, jako jsou sportovní události, který není chráněn autorským právem nebo právy s ním souvisejícími podle právních předpisů Unie, avšak mohl by být chráněn autorským právem či právy s ním souvisejícími podle vnitrostátního práva nebo na základě jiných zvláštních vnitrostátních právních předpisů, a k němuž také často udělují licence pořadatelé takových událostí nebo je nabízen poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah na územním základě. Přenosy takového obsahu vysílacími organizacemi jsou chráněny souvisejícími právy, která byla harmonizována na úrovni Unie. Přenosy takového obsahu navíc často obsahují prvky chráněné autorským právem, jako jsou hudba, úvodní nebo závěrečné videosekvence nebo grafika. Některé aspekty přenosů takového obsahu, konkrétně týkající se vysílání událostí zásadního společenského významu a krátkých zpravodajských příspěvků o událostech vysoce zajímavých pro veřejnost, byly rovněž harmonizovány směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (4). A konečně audiovizuální mediální služby ve smyslu směrnice 2010/13/EU zahrnují služby, které poskytují přístup k obsahu, jako jsou sportovní události, zprávy nebo aktuální události. |
(6) |
Stále častěji jsou on-line služby poskytující obsah uváděny na trh v balíčku, v němž obsah, který není chráněn autorským právem nebo právy s ním souvisejícími, není oddělitelný od obsahu, který je chráněn autorským právem nebo právy s ním souvisejícími, aniž by se podstatně snížila hodnota služby poskytované spotřebitelům. Je tomu tak zejména v případě prémiového obsahu, jako jsou sportovní události nebo jiné události, které jsou pro spotřebitele vysoce zajímavé. Aby poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah mohli spotřebitelům poskytovat plný přístup ke svým on-line službám poskytujícím obsah i v případě, že se spotřebitelé dočasně nacházejí v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, je nezbytné, aby se toto nařízení vztahovalo i na tento obsah využívaný on-line službami poskytujícími obsah, a vztahovalo se tedy na audiovizuální mediální služby ve smyslu směrnice 2010/13/EU, jakož i na přenosy vysílacích organizací v celém jejich rozsahu. |
(7) |
Práva k dílům chráněným autorským právem a k předmětům chráněným právy s ním souvisejícími (dále jen „díla a jiné předměty ochrany“) jsou harmonizována mimo jiné ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES (5), 2001/29/ES (6), 2006/115/ES (7) a 2009/24/ES (8). Ustanovení mezinárodních dohod, které Unie uzavřela v oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících, zejména Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví připojené jakožto příloha 1C k Dohodě o zřízení Světové obchodní organizace ze dne 15. dubna 1994, Smlouvy Světové organizace duševního vlastnictví o právu autorském ze dne 20. prosince 1996 a Smlouvy Světové organizace duševního vlastnictví o výkonech výkonných umělců a o zvukových záznamech ze dne 20. prosince 1996 v pozměněném znění, tvoří nedílnou součást právního řádu Unie. Právo Unie by pokud možno mělo být vykládáno způsobem, který odpovídá mezinárodnímu právu. |
(8) |
Je zásadní, aby poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, které využívají děl nebo jiných předmětů ochrany, jako jsou knihy, audiovizuální díla, hudební nahrávky nebo vysílání, měli právo na užití takového obsahu pro příslušná území. |
(9) |
Přenos obsahu, který je chráněn autorským právem nebo právy s ním souvisejícími, poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah vyžaduje povolení příslušných nositelů práv, jako jsou autoři, výkonní umělci, producenti nebo vysílací organizace, pokud jde o obsah, který má být součástí přenosu. Totéž platí i v případě přenosu, který se uskutečňuje proto, aby si spotřebitel mohl stáhnout obsah s cílem využít on-line službu poskytující obsah. |
(10) |
Získání licence k příslušným právům není vždy možné, zejména pokud jsou práva k obsahu licencována na výlučném základě. Aby bylo zajištěno, že územní exkluzivita je skutečně dodržována, zavazují se poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah ve svých licenčních smlouvách s nositeli práv, včetně vysílacích organizací nebo pořadatelů událostí, často k tomu, že budou svým účastníkům bránit v přístupu ke svým službám a v jejich využívání mimo území, pro které jsou poskytovatelé držiteli licence. Tato smluvní omezení ukládaná poskytovatelům vyžadují, aby poskytovatelé přijímali opatření, jako je například znemožnění přístupu k jejich službám z adres internetového protokolu (dále jen „IP adresa“) nacházejících se mimo dotčené území. Proto jednu z překážek přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah představují smlouvy uzavřené mezi poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah a jejich účastníky, které jsou odrazem doložek o územním omezení ve smlouvách uzavřených mezi těmito poskytovateli a nositeli práv. |
(11) |
Při hledání rovnováhy mezi cílem chránit práva duševního vlastnictví a základními svobodami zaručenými Smlouvou o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) by se měla zohlednit judikatura Soudního dvora Evropské unie. |
(12) |
Cílem tohoto nařízení je proto upravit harmonizovaný právní rámec pro autorské právo a práva s ním související a zajistit společný přístup k poskytování on-line služeb poskytujících obsah účastníkům dočasně přítomným v jiných členských státech, než je jejich členský stát bydliště, odstraněním překážek přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah, jež jsou poskytovány v souladu s právními předpisy. Toto nařízení by mělo zajistit přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah ve všech dotčených odvětvích, a poskytnout tak spotřebitelům další možnost, jak získat přístup k on-line obsahu v souladu s právními předpisy, aniž by byla dotčena vysoká úroveň ochrany zaručená autorským právem a právy s ním souvisejícími v rámci Unie, aniž by se měnily stávající licenční modely, jako jsou územní licence, a aniž by byly dotčeny stávající finanční mechanismy. Pojem přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah by měl být odlišován od pojmu přeshraničního přístupu spotřebitelů k on-line službám poskytujícím obsah, které jsou poskytovány v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, a na něž se toto nařízení nevztahuje. |
(13) |
Vzhledem k tomu, že existují nástroje Unie v oblasti zdanění, je nezbytné vyloučit zdanění z oblasti působnosti tohoto nařízení. Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno uplatňování jakýchkoli ustanovení týkajících se zdanění. |
(14) |
V tomto nařízení je definováno několik pojmů, které jsou nezbytné pro jeho uplatňování, včetně členského státu bydliště. Členský stát bydliště by měl být určen s přihlédnutím k cílům tohoto nařízení a s ohledem na nutnost zajistit jeho jednotné uplatňování v rámci Unie. Definice členského státu bydliště znamená, že účastník má skutečné a stálé bydliště v tomto členském státě. Poskytovatel on-line služby poskytující obsah, který ověřil členský stát bydliště v souladu s tímto nařízením, by pro účely tohoto nařízení měl mít dovoleno předpokládat, že členský stát bydliště, jak byl ověřen, je jediným členským státem bydliště účastníka. Poskytovatelé by neměli mít povinnost ověřovat, zda jejich účastníci jsou rovněž účastníky ve vztahu k on-line službám poskytujícím obsah v jiném členském státě. |
(15) |
Toto nařízení by se mělo použít na on-line služby poskytující obsah, které poskytovatelé poté, co získali příslušná práva od nositelů práv na daném území, poskytují na základě smlouvy svým účastníkům, a to jakýmikoli prostředky včetně streamingu, stahování, aplikací nebo jakékoli jiné techniky umožňující využívání dotčeného obsahu. Pro účely tohoto nařízení by pojem smlouva měl zahrnovat všechny dohody uzavřené mezi poskytovatelem a účastníkem, včetně ujednání, podle nichž účastník přijímá poskytovatelovy podmínky pro poskytování on-line služeb poskytujících obsah, ať již za úplatu či bezplatně. Pro účely tohoto nařízení by se za smlouvu o poskytování on-line služeb poskytujících obsah neměla považovat registrace k odběru upozornění na obsah ani pouhé přijetí souborů HTTP cookie. |
(16) |
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na on-line službu, která není audiovizuální mediální službou ve smyslu směrnice 2010/13/EU a která užívá díla, jiné předměty ochrany nebo přenosy vysílacích organizací pouze doplňkově. Mezi takové služby patří webové stránky, které využívají díla nebo jiné předměty ochrany pouze doplňkově; příkladem jsou grafické prvky nebo hudba použité na pozadí u stránek, jejichž hlavním cílem je například prodej zboží. |
(17) |
Toto nařízení by se mělo vztahovat pouze na on-line služby poskytující obsah, k nimž mohou účastníci skutečně přistupovat a využívat je ve svém členském státě bydliště, aniž by byli omezeni na konkrétní místo, protože není vhodné vyžadovat, aby poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, kteří nenabízejí přenositelné služby poskytující obsah v členském státě bydliště účastníka, tak činili přeshraničně. |
(18) |
Toto nařízení by se mělo vztahovat na on-line služby poskytující obsah, které jsou poskytovány za úplatu. Poskytovatelé těchto služeb mají možnost ověřit členský stát bydliště svých účastníků. Právo využívat on-line službu poskytující obsah by se mělo považovat za právo získané za úplatu bez ohledu na to, zda je úplata poskytnuta přímo poskytovateli on-line služby poskytující obsah, nebo jiné straně, jako je například poskytovatel balíčku kombinujícího službu elektronických komunikací a on-line službu poskytující obsah provozovanou jiným poskytovatelem. Pro účely tohoto nařízení by se za úplatu poskytovanou za služby poskytující obsah neměla považovat úhrada povinného rozhlasového a televizního koncesionářského poplatku. |
(19) |
Za zajištění přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah podle tohoto nařízení by poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah svým účastníkům neměli účtovat žádné další poplatky. Účastníkům však mohou být za umožnění přístupu k on-line službám poskytujícím obsah v jiných členských státech, než je jejich členský stát bydliště, a za jejich využívání účtovány poplatky placené provozovatelům sítí elektronických komunikací, které jsou používány pro přístup k těmto službám. |
(20) |
Poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, které jsou poskytovány bezplatně, obvykle neověřují členský stát bydliště svých účastníků. Zahrnutí takových on-line služeb poskytujících obsah do oblasti působnosti tohoto nařízení by vyžadovalo zásadní změnu způsobu poskytování těchto služeb a znamenalo by nepřiměřené náklady. Vyloučení těchto služeb z působnosti tohoto nařízení by však znamenalo, že by poskytovatelé těchto služeb nemohli využít právní mechanismus stanovený v tomto nařízení, který poskytovatelům on-line služeb poskytujících obsah umožňuje nabízet přeshraniční přenositelnost těchto služeb, ani v případě, kdy se rozhodnou investovat do prostředků umožňujících ověření členského státu bydliště svých účastníků. Proto by poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, které jsou poskytovány bezplatně, měli mít možnost si zvolit, zda chtějí být zahrnuti do oblasti působnosti tohoto nařízení, za předpokladu, že splňují požadavky týkající se ověřování členského státu bydliště svých účastníků. Pokud se tito poskytovatelé rozhodnou tuto možnost využít, měli by dodržovat tytéž povinnosti, jaké toto nařízení ukládá poskytovatelům on-line služeb poskytujících obsah, které jsou poskytovány za úplatu. Kromě toho by měli o svém rozhodnutí využít této možnosti včas informovat účastníky, příslušné nositele autorského práva a práv s ním souvisejících a příslušné nositele jakýchkoliv jiných práv k obsahu on-line služeb poskytujících obsah. Tyto informace by mohly být uvedeny na internetových stránkách poskytovatele. |
(21) |
K zajištění přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah je nezbytné vyžadovat, aby poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, na něž se vztahuje toto nařízení, umožnili účastníkům využívat těchto služeb v členském státě, v němž jsou dočasně přítomni, stejným způsobem jako v jejich členském státě bydliště. Účastníci by měli mít přístup k on-line službám poskytujícím obsah, které nabízejí stejný obsah na stejných typech a stejném počtu zařízení, pro stejný počet uživatelů a se stejným rozsahem funkcí, jako jsou nabízeny v jejich členském státě bydliště. Je zásadní, aby závazek poskytování přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah byl povinný, a proto by strany neměly mít možnost jej vyloučit, odchýlit se od něj či měnit jeho účinky. Jakékoli kroky poskytovatele, které by účastníkům bránily v přístupu ke službě nebo v jejím využívání po dobu dočasné přítomnosti v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, například omezení funkcí služby nebo kvality jejího poskytování, by měly být považovány za obcházení povinnosti poskytovat přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah, a tedy v rozporu s tímto nařízením. |
(22) |
Požadavek, aby on-line služby poskytující obsah byly účastníkům dočasně přítomným v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, poskytovány ve stejné kvalitě jako v členském státě bydliště, by mohl mít za následek vysoké náklady pro poskytovatele on-line služeb poskytujících obsah, a v konečném důsledku tedy i pro účastníky. Proto není vhodné, aby toto nařízení vyžadovalo, aby poskytovatelé zajistili kvalitu poskytování takových služeb, jež by převyšovala kvalitu dostupnou prostřednictvím místního přístupu on-line, který si účastník zvolí po dobu své dočasné přítomnosti v jiném členském státě. Poskytovatel by v takových případech neměl nést odpovědnost za případnou nižší kvalitu poskytování služby. Pokud však poskytovatel výslovně zaručuje určitou kvalitu poskytování služby účastníkům dočasně přítomným v jiném členském státě, měl by být touto zárukou vázán. Poskytovatel by na základě informací, které má k dispozici, měl svým účastníkům předem poskytnout informace o kvalitě poskytování on-line služby poskytující obsah v jiných členských státech, než je jejich členský stát bydliště, zejména o skutečnosti, že kvalita poskytování těchto služeb by se mohla od kvality poskytování týchž služeb v jejich členském státě bydliště lišit. Poskytovatel by neměl mít povinnost aktivně vyhledávat informace o kvalitě poskytování on-line služby poskytující obsah v jiném členském státě, než je členský stát bydliště účastníka. Příslušné informace by mohly být uvedeny na internetových stránkách poskytovatele. |
(23) |
Aby bylo zajištěno, že poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, na které se vztahuje toto nařízení, splní povinnost poskytovat přeshraniční přenositelnost svých služeb, aniž by získávali příslušná práva v jiném členském státě, je nezbytné stanovit, že tito poskytovatelé by měli být vždy oprávněni poskytovat dotčené služby účastníkům po dobu jejich dočasné přítomnosti v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště. Toho by se mělo dosáhnout stanovením právní fikce, že k poskytování takových on-line služeb poskytujících obsah, přístupu k nim a jejich využívání dochází v členském státě bydliště účastníka. Tento právní mechanismus by se měl uplatňovat pouze za účelem zajišťování přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah. On-line služba poskytující obsah by měla být považována za poskytovanou v souladu s právními předpisy, pokud jsou služba i obsah poskytovány v souladu s právními předpisy v členském státě bydliště. Toto nařízení a zejména právní mechanismus, jímž je stanovena právní fikce, že k poskytování on-line služeb poskytujících obsah, přístupu k nim a jejich využívání dochází v členském státě bydliště účastníka, nebrání poskytovateli v tom, aby účastníkovi umožnil dodatečný přístup k obsahu, který poskytovatel v souladu s právními předpisy poskytuje v členském státě, v němž je účastník dočasně přítomen, a využívání tohoto obsahu. |
(24) |
Pokud jde o udělování licencí k autorskému právu nebo právům s ním souvisejícím, právní mechanismus stanovený tímto nařízením znamená, že u příslušných úkonů rozmnožování, sdělování veřejnosti a zpřístupňování děl a jiných předmětů ochrany, jakož i u úkonů vytěžování nebo zužitkování databází chráněných zvláštními právy, k nimž dochází, když je služba poskytována účastníkům v době, kdy jsou dočasně přítomni v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, by se za stát, kde k takovým úkonům dochází, měl považovat členský stát bydliště účastníka. Mělo by se tedy mít za to, že poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, na které se vztahuje toto nařízení, provádějí tyto úkony na základě příslušných oprávnění od dotčených nositelů práv pro členský stát bydliště těchto účastníků. Ve všech případech, kdy jsou poskytovatelé oprávněni provádět úkony sdělování veřejnosti nebo rozmnožování v členském státě bydliště svých účastníků na základě oprávnění od dotčených nositelů práv, by účastníci, kteří jsou dočasně přítomni v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, měli mít možnost přistupovat k této službě a využívat ji a v případě potřeby provádět veškeré příslušné úkony rozmnožování, jako je například stahování, na které by měli nárok ve svém členském státě bydliště. Poskytování on-line služby poskytující obsah poskytovatelů účastníkům dočasně přítomným v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště, a využívání této služby takovými účastníky v souladu s tímto nařízením by nemělo představovat porušení autorského práva nebo práv s ním souvisejících ani žádných jiných práv významných pro poskytování obsahu v rámci této on-line služby, přístup k němu a jeho využívání. |
(25) |
Poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah, na které se vztahuje toto nařízení, by neměli nést odpovědnost za porušení jakýchkoli smluvních ujednání, která jsou v rozporu s jejich povinností umožnit účastníkům využívat tyto služby v členském státě, v němž jsou dočasně přítomni. Proto by smluvní ujednání, jejichž cílem je zakázat nebo omezit přeshraniční přenositelnost těchto on-line služeb poskytujících obsah, neměla být vymahatelná. Poskytovatelé a nositelé práv relevantních pro poskytování on-line služeb poskytujících obsah by neměli mít možnost obcházet uplatňování tohoto nařízení tím, že si jako právo rozhodné pro smlouvy, jež mezi sebou uzavřou, zvolí právo třetí země. Totéž by mělo platit pro smlouvy uzavřené mezi poskytovateli a účastníky. |
(26) |
Toto nařízení by účastníkům mělo umožnit využívat on-line služby poskytující obsah, které si předplatili ve svém členském státě bydliště, když jsou dočasně přítomni v jiném členském státě. Účastníci by měli mít na přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah nárok pouze tehdy, pokud mají bydliště v některém členském státě Unie. Toto nařízení by proto od poskytovatelů on-line služeb poskytujících obsah mělo vyžadovat, aby k ověřování členského státu bydliště svých účastníků využívali přijatelné, přiměřené a účinné prostředky. Za tímto účelem by poskytovatelé měli využívat prostředky ověřování, které jsou uvedeny v tomto nařízení. To nevylučuje dohodu mezi poskytovateli a nositeli práv o těchto prostředcích ověřování v mezích tohoto nařízení. Účelem seznamu je poskytnout právní jistotu, pokud jde o prostředky ověřování, které mají poskytovatelé používat, a zároveň omezit dopad na soukromí účastníků. V každém případě by měla být zohledněna účinnost a přiměřenost konkrétních prostředků ověřování v daném členském státě a pro daný typ on-line služby poskytující obsah. Pokud členský stát bydliště účastníka nemůže být ověřen s dostatečnou jistotou na základě jediného prostředku ověřování, poskytovatelé by měli použít dva prostředky ověřování. V případech, kdy má poskytovatel důvodné pochybnosti o členském státě bydliště účastníka, měl by mít poskytovatel možnost ověřování členského státu bydliště účastníka zopakovat. Poskytovatel by měl uplatňovat technická a organizační opatření, jež vyžadují platné předpisy v oblasti ochrany údajů pro zpracování osobních údajů shromážděných pro účely ověření členského státu bydliště účastníka podle tohoto nařízení. Příklady těchto opatření zahrnují poskytování transparentních informací jednotlivcům o používaných metodách ověřování a o jeho účelu a vhodná bezpečnostní opatření. |
(27) |
K ověření členského státu bydliště účastníka by poskytovatel on-line služby poskytující obsah měl pokud možno využívat informace, které má k dispozici, jako jsou fakturační údaje. Pokud jde o smlouvy uzavřené přede dnem použitelnosti tohoto nařízení a ověřování prováděné při prodlužování smlouvy, měl by mít poskytovatel možnost požádat účastníka o poskytnutí informací nezbytných k ověření jeho členského státu bydliště pouze v případě, kdy je nelze zjistit na základě informací, které již má poskytovatel k dispozici. |
(28) |
Kontroly IP adresy uskutečňované podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu se směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9) a 2002/58/ES (10). Kromě toho pro účely ověření členského státu bydliště účastníka nezáleží na přesném místě, kde se účastník nachází, ale spíše na členském státě, v němž účastník ke službě přistupuje. Za tímto účelem by tedy neměly být shromažďovány ani zpracovávány přesné lokalizační údaje ani jakékoliv jiné osobní údaje účastníka. Pokud má poskytovatel důvodné pochybnosti o členském státě bydliště účastníka a provede kontrolu IP adresy k jeho ověření, mělo by být jediným cílem těchto kontrol zjištění, zda účastník přistupuje k on-line službě poskytující obsah ve svém členském státě bydliště nebo ze zahraničí. Proto by v těchto případech měly být údaje získané z kontrol IP adres shromažďovány pouze v binárním formátu a v souladu s platnými předpisy v oblasti ochrany údajů. Poskytovatel by neměl překročit tuto míru podrobnosti. |
(29) |
Nositel autorského práva, práv s ním souvisejících nebo jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služby poskytující obsah by měl mít i nadále možnost uplatňovat svou smluvní svobodu k povolování toho, aby jeho obsah byl poskytován, zpřístupněn a využíván podle tohoto nařízení bez ověřování členského státu bydliště. To může být obzvláště relevantní v odvětvích, jako je hudba a elektronické knihy. Každý nositel práv by měl mít možnost svobodně se takto rozhodnout při uzavírání smluv s poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah. Smlouvy mezi poskytovateli a nositeli práv by neměly omezovat možnost nositelů práv takové povolení odejmout, pokud o tom poskytovatele s přiměřeným časovým předstihem uvědomí. Povolení udělené jednotlivým nositelem práv nezprošťuje poskytovatele samo o sobě povinnosti ověřit členský stát bydliště účastníka. Pouze v případech, kdy všichni nositelé autorského práva, práv s ním souvisejících nebo jakýchkoli jiných práv k obsahu používanému poskytovatelem rozhodnou, že povolí poskytování svého obsahu, přístup k němu a jeho využívání bez ověřování členského státu bydliště účastníka, neměla by platit povinnost ověřovat a pro určení členského státu bydliště daného účastníka by měla být použita smlouva mezi poskytovatelem a účastníkem o poskytování on-line služby poskytující obsah. Všechny ostatní aspekty tohoto nařízení zůstávají v takových případech nadále v platnosti. |
(30) |
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Proto by mělo být toto nařízení vykládáno a uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami, zejména s právem na respektování soukromého a rodinného života, s právem na ochranu osobních údajů, právem na svobodu projevu, svobodou podnikání a s právem na vlastnictví, včetně duševního vlastnictví. Při veškerém zpracovávání osobních údajů podle tohoto nařízení by měla být dodržována základní práva, včetně práva na respektování soukromého a rodinného života a práva na ochranu osobních údajů podle článků 7 a 8 Listiny, a je důležité, aby toto zpracování probíhalo v souladu se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES. Poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah by zejména měli zajistit, že každé zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení je nezbytné, odůvodněné a přiměřené k dosažení příslušného cíle. Pokud je ověření účastníka dostačující k poskytnutí služby, neměla by být požadována jeho identifikace. Údaje shromážděné podle tohoto nařízení pro účely ověření členského státu bydliště by poskytovatel neměl uchovávat déle, než je nezbytné k dokončení tohoto ověření. Tyto údaje by po dokončení ověření měly být okamžitě a nenávratně zničeny. Tím však není dotčeno uchovávání údajů, které byly shromážděny pro jiný legitimní účel, v souladu s platnými předpisy v oblasti ochrany údajů, včetně předpisů týkajících se uchovávání těchto údajů. |
(31) |
Smlouvy o udělení licence k obsahu se obvykle uzavírají na poměrně dlouhou dobu. V důsledku této skutečnosti a s cílem zajistit, aby všichni spotřebitelé, kteří mají bydliště v Unii, mohli využívat přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah za stejných podmínek včas a bez zbytečného odkladu, by se toto nařízení mělo vztahovat i na smlouvy uzavřené přede dnem jeho použitelnosti a práva nabytá před tímto dnem, pokud jsou tyto smlouvy a práva významné pro přeshraniční přenositelnost on-line služby poskytující obsah poskytované po tomto dni. Uplatňovat toto nařízení takovým způsobem je rovněž nutné k zajištění rovných podmínek pro poskytovatele on-line služeb poskytujících obsah, na něž se vztahuje toto nařízení, kteří působí na vnitřním trhu, zejména pro malé a střední podniky, neboť poskytovatelé, kteří uzavřeli dlouhodobé smlouvy s nositeli práv, budou moci svým účastníkům nabídnout přeshraniční přenositelnost nezávisle na tom, zda mají možnost takové smlouvy znovu sjednat. Uplatňováním tohoto nařízení uvedeným způsobem by se navíc mělo zajistit, že když poskytovatelé učiní opatření nezbytná pro přeshraniční přenositelnost svých služeb, budou moci takovou přenositelnost nabídnout ve vztahu k veškerému svému on-line obsahu. To by se mělo vztahovat také na poskytovatele on-line služeb poskytujících obsah, kteří nabízejí balíčky, jež kombinují služby elektronických komunikací s on-line službami poskytujícími obsah. Konečně by zmíněný způsob uplatňování tohoto nařízení měl také umožnit, že nositelé práv nebudou muset znovu sjednávat stávající licenční smlouvy proto, aby poskytovatelé mohli nabízet přeshraniční přenositelnost svých služeb. |
(32) |
Jelikož se toto nařízení tedy bude vztahovat na některé smlouvy uzavřené přede dnem jeho použitelnosti a práva nabytá před tímto dnem, je rovněž vhodné stanovit přiměřenou dobu mezi dnem vstupu tohoto nařízení v platnost a dnem jeho použitelnosti, aby tak bylo umožněno nositelům práv a poskytovatelům on-line služeb poskytujících obsah, na které se vztahuje toto nařízení, provést kroky nezbytné k přizpůsobení se nové situaci a zároveň umožnit poskytovatelům upravit podmínky používání jejich služeb. Změny podmínek používání on-line služeb poskytujících obsah, nabízených v balíčcích kombinujících službu elektronických komunikací a on-line službu poskytující obsah, které jsou provedeny striktně za účelem souladu s požadavky tohoto nařízení, by pro účastníky neměly zakládat žádné právo podle vnitrostátních právních předpisů provádějících regulační rámec pro sítě a služby elektronických komunikací odstoupit od smluv na poskytování těchto služeb elektronických komunikací. |
(33) |
Cílem tohoto nařízení je zlepšení konkurenceschopnosti podporou inovací v oblasti on-line služeb poskytujících obsah a přilákáním více spotřebitelů. Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Pravidla stanovená v tomto nařízení nesmějí být použita k omezování hospodářské soutěže v rozporu se Smlouvou o fungování EU. |
(34) |
Tímto nařízením by nemělo být dotčeno uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/26/EU (11), a zejména hlavy III této směrnice. Toto nařízení je v souladu s cílem usnadnit přístup k obsahu chráněnému autorským právem nebo právy s ním souvisejícími i ke službám, které se k tomuto obsahu pojí, v souladu s právními předpisy. |
(35) |
Aby bylo dosaženo cíle, kterým je zajištění přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah v Unii, je vhodné přijmout nařízení, které je přímo použitelné v členských státech. Je to nezbytné k zajištění toho, aby pravidla přeshraniční přenositelnosti byla jednotně uplatňována ve všech členských státech a aby vstoupila v platnost pro všechny on-line služby poskytující obsah ve stejnou dobu. Pouze nařízení zajišťuje nezbytný stupeň právní jistoty, který spotřebitelům umožní plně využívat výhod přeshraniční přenositelnosti v celé Unii. |
(36) |
Jelikož cíle tohoto nařízení, a sice úpravy právního rámce tak, aby bylo možno poskytovat přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. Toto nařízení zejména nemá podstatný vliv na způsob, jakým jsou udělovány licence k právům, a neukládá nositelům práv a poskytovatelům povinnost znovu sjednávat smlouvy. Toto nařízení také nevyžaduje, aby poskytovatelé přijímali opatření k zajištění kvality poskytování on-line služeb poskytujících obsah mimo členský stát bydliště účastníků. Toto nařízení se rovněž nevztahuje na poskytovatele, kteří nabízejí on-line služby poskytující obsah bezplatně a kteří se nerozhodli využít možnosti přeshraniční přenositelnosti svých služeb. Neukládá proto žádné nepřiměřené náklady, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zavádí v Unii společný přístup k přeshraniční přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah zajištěním toho, aby účastníci přenositelných on-line služeb poskytujících obsah, které jsou v souladu s právními předpisy poskytovány v jejich členském státě bydliště, mohli mít k těmto službám přístup a mohli je využívat, pokud jsou dočasně přítomni v jiném členském státě, než je jejich členský stát bydliště.
2. Toto nařízení se nevztahuje na oblast zdanění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1) |
„účastníkem“ spotřebitel, který je na základě smlouvy o poskytování on-line služby poskytující obsah uzavřené s poskytovatelem, ať za úplatu, nebo bezplatně, oprávněn k přístupu k takové službě a k jejímu využívání v členském státě bydliště; |
2) |
„spotřebitelem“ fyzická osoba, která ve smlouvách, na které se vztahuje toto nařízení, jedná za účelem, který nespadá do její obchodní, podnikatelské, řemeslné nebo profesní činnosti; |
3) |
„členským státem bydliště“ členský stát určený na základě článku 5, v němž má účastník své skutečné a stálé bydliště; |
4) |
„dočasnou přítomností v jiném členském státě“ časově omezená přítomnost v jiném členském státě, než je členský stát bydliště; |
5) |
„on-line službou poskytující obsah“ služba ve smyslu článků 56 a 57 Smlouvy o fungování EU, kterou poskytovatel v souladu s právními předpisy poskytuje on-line účastníkovi v jeho členském státě bydliště za dohodnutých podmínek, která je přenositelná a je:
|
6) |
„přenositelností“ rys on-line služby poskytující obsah, díky kterému mohou účastníci ve svém členském státě bydliště skutečně přistupovat k on-line službě poskytující obsah a využívat ji, aniž by byli omezeni na konkrétní místo. |
Článek 3
Povinnost umožnit přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah
1. Poskytovatel on-line služby poskytující obsah za úplatu umožní účastníkovi, který je dočasně přítomen v jiném členském státě, přistupovat k on-line službě poskytující obsah a využívat ji stejným způsobem jako v členském státě bydliště účastníka, včetně umožnění přístupu ke stejnému obsahu na stejných typech a stejném počtu zařízení, pro stejný počet uživatelů a se stejným rozsahem funkcí.
2. Poskytovatel neúčtuje účastníkovi za přístup k on-line službě poskytující obsah a její využívání podle odstavce 1 žádné další poplatky.
3. Povinnost stanovená v odstavci 1 se nevztahuje na případné požadavky na kvalitu dodání on-line služby poskytující obsah, které je poskytovatel povinen plnit při poskytování této služby v členském státě bydliště, není-li mezi poskytovatelem a účastníkem výslovně dohodnuto jinak.
Poskytovatel při poskytování on-line služby poskytující obsah podle odstavce 1 nepřijme žádné kroky ke snížení kvality dodání této služby.
4. Poskytovatel na základě informací, které má k dispozici, informuje účastníka o kvalitě dodání on-line služby poskytující obsah poskytované podle odstavce 1. Tuto informaci sdělí účastníkovi před poskytnutím on-line služby poskytující obsah podle odstavce 1, a to odpovídajícími a přiměřenými prostředky.
Článek 4
Místo poskytování on-line služeb poskytujících obsah, přístupu k nim a jejich využívání
Za místo, kde dochází k poskytnutí on-line služby poskytující obsah podle tohoto nařízení účastníkovi, který je dočasně přítomen v jiném členském státě, jakož i k přístupu k této službě a jejímu využívání ze strany daného účastníka, se považuje pouze jeho členský stát bydliště.
Článek 5
Ověřování členského státu bydliště
1. Poskytovatel při uzavření a prodloužení smlouvy o poskytování on-line služby poskytující obsah za úplatu ověří členský stát bydliště uživatele a k tomuto účelu použije nejvýše dva z následujících prostředků ověření a zajistí, aby tyto prostředky byly přijatelné, přiměřené a účinné:
a) |
průkaz totožnosti, prostředky pro elektronickou identifikaci, zejména prostředky spadající mezi systémy elektronické identifikace oznámené v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 (12), nebo jiný platný doklad totožnosti potvrzující členský stát bydliště účastníka; |
b) |
platební údaje, jako je číslo bankovního účtu nebo číslo kreditní či debetní karty účastníka; |
c) |
místo instalace set-top boxu, dekodéru nebo podobného zařízení používaného pro dodávání služeb účastníkovi; |
d) |
doklad o úhradě poplatků účastníkem za jiné služby poskytované v daném členském státě, jako jsou například televizní a rozhlasové koncesionářské poplatky; |
e) |
smlouva o poskytování internetového nebo telefonického připojení nebo jakýkoli podobný typ smlouvy, která účastníka váže k určitému členskému státu; |
f) |
zápis do místních voličských seznamů, pokud jsou takové seznamy veřejně dostupné; |
g) |
údaje o placení místních daní, pokud jsou tyto informace veřejně dostupné; |
h) |
faktura za veřejné služby, která účastníka váže k určitému členskému státu; |
i) |
fakturační nebo poštovní adresa účastníka; |
j) |
prohlášení účastníka potvrzující jeho adresu v členském státu; |
k) |
kontrola IP adresy účastníka za účelem zjištění členského státu, v němž účastník přistupuje k on-line službě poskytující obsah. |
Prostředky ověření podle písmen i) až k) se použijí pouze v kombinaci s jedním z prostředků ověření podle písmen a) až h), ledaže poštovní adresa podle písmene i) je uváděna ve veřejně přístupném úředním registru.
2. Pokud má poskytovatel během trvání smlouvy o poskytování on-line služby poskytující obsah důvodné pochybnosti o členském státu bydliště účastníka, může jeho členský stát bydliště znovu ověřit v souladu s odstavcem 1. V tomto případě lze však použít prostředky ověření podle písmene k) jako jediné prostředky. Údaje získané pomocí prostředků ověření podle písmene k) se shromažďují pouze v binárním formátu.
3. Poskytovatel je oprávněn požádat účastníka, aby mu poskytl informace nezbytné pro určení účastníkova členského státu bydliště v souladu s odstavci 1 a 2. Pokud účastník tyto informace neposkytne a poskytovatel v důsledku toho není schopen ověřit členský stát bydliště tohoto účastníka, neumožní poskytovatel na základě tohoto nařízení takovému účastníkovi přístup k on-line službě poskytující obsah a její využívání po dobu, kdy je účastník dočasně přítomen v jiném členském státě.
4. Nositelé autorského práva nebo práv s ním souvisejících nebo nositelé jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služby poskytující obsah mohou povolit poskytování svého obsahu, přístup k němu a jeho využívání v souladu s tímto nařízením, aniž by bylo třeba ověřit členský stát bydliště. V těchto případech je pro určení členského státu bydliště účastníka dostačující smlouva mezi poskytovatelem a účastníkem o poskytování on-line služby poskytující obsah.
Nositelé autorského práva nebo práv s ním souvisejících nebo nositelé jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služby poskytující obsah jsou oprávněni povolení udělené podle prvního pododstavce odvolat, pokud o tom poskytovatele uvědomí s přiměřeným časovým předstihem.
5. Smlouva mezi poskytovatelem a nositeli autorského práva nebo práv s ním souvisejících nebo nositeli jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služby poskytující obsah nesmí omezovat možnost těchto nositelů práv odvolat povolení uvedené v odstavci 4.
Článek 6
Přeshraniční přenositelnost bezplatných on-line služeb poskytujících obsah
1. Poskytovatel bezplatné on-line služby poskytující obsah se může rozhodnout, že svým účastníkům, kteří jsou dočasně přítomni v jiném členském státě, umožní přístup k on-line službě poskytující obsah a její využívání za podmínky, že daný provozovatel ověří členský stát bydliště účastníka v souladu s tímto nařízením.
2. Poskytovatel informuje své účastníky, příslušné nositele autorského práva a práv s ním souvisejících a příslušné nositele jakýchkoli jiných práv k obsahu on-line služby poskytující obsah o svém rozhodnutí poskytovat on-line službu poskytující obsah v souladu s odstavcem 1, předtím než zahájí poskytování takovéto služby. Tuto informaci sdělí odpovídajícími a přiměřenými prostředky.
3. Toto nařízení se použije na poskytovatele, kteří poskytují on-line službu poskytující obsah v souladu s odstavcem 1.
Článek 7
Smluvní ujednání
1. Veškerá smluvní ujednání, včetně smluvních ujednání mezi poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah a nositeli autorského práva nebo práv s ním souvisejících nebo nositeli jakýchkoli jiných práv k obsahu on-line služeb poskytujících obsah, jakož i ujednání mezi uvedenými poskytovateli a jejich účastníky, která jsou v rozporu s tímto nařízením, včetně ujednání, která zakazují přeshraniční přenositelnost on-line služeb poskytujících obsah nebo ji na určitou dobu omezují, jsou nevymahatelná.
2. Toto nařízení se použije bez ohledu na právo použitelné pro smlouvy uzavřené mezi poskytovateli on-line služeb poskytujících obsah a nositeli autorského práva nebo práv s ním souvisejících nebo nositeli jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služeb poskytujících obsah nebo pro smlouvy uzavřené mezi těmito poskytovateli a jejich účastníky.
Článek 8
Ochrana osobních údajů
1. Zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, zejména pro účely ověření členského státu bydliště účastníka podle článku 5, se provádí v souladu se směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES. Zejména se používání prostředků ověřování v souladu s článkem 5 a veškeré zpracovávání osobních údajů podle tohoto nařízení omezí na to, co je nezbytné a přiměřené z hlediska dosažení cíle tohoto nařízení.
2. Údaje, které byly shromážděny podle článku 5, se použijí výhradně pro účely ověření členského státu bydliště účastníka. Tyto údaje nesmí být sdělovány, předávány, sdíleny, nesmí být předmětem licence ani jinak předávány nositelům autorského práva nebo práv s ním souvisejících či nositelům jakýchkoli jiných práv k obsahu v rámci on-line služeb poskytujících obsah, ani jiným třetím stranám.
3. Údaje shromážděné podle článku 5 nesmí poskytovatelé on-line služeb poskytujících obsah uchovávat déle než po dobu, která je nezbytná k provedení ověření členského státu bydliště účastníka podle čl. 5 odst. 1 nebo 2. Po provedení každého ověření musí být tyto údaje okamžitě a nenávratně zničeny.
Článek 9
Použití na stávající smlouvy a nabytá práva
1. Toto nařízení se použije i na smlouvy uzavřené přede dnem jeho použitelnosti a na práva nabytá před tímto dnem, pokud jsou tyto smlouvy a práva významné pro poskytování on-line služby poskytující obsah, přístup k ní a její využívání v souladu s články 3 a 6 po tomto dni.
2. Do 21. května 2018 poskytovatel on-line služby poskytující obsah, která je poskytována za úplatu, v souladu s tímto nařízením ověří členský stát bydliště účastníků, kteří uzavřeli smlouvy o poskytování on-line služby poskytující obsah před uvedeným dnem.
Do dvou měsíců ode dne, k němuž poskytovatel bezplatné on-line služby poskytující obsah poprvé poskytne službu v souladu s článkem 6, ověří tento poskytovatel v souladu s tímto nařízením členský stát bydliště účastníků, kteří uzavřeli smlouvy o poskytování on-line služby poskytující obsah před uvedeným dnem.
Článek 10
Přezkum
Do 21. března 2021 a poté dle potřeby posoudí Komise uplatňování tohoto nařízení s ohledem na právní, technický a hospodářský vývoj a předloží o tom zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
Zpráva uvedená v prvním pododstavci mimo jiné posoudí uplatňování prostředků ověřování členského státu bydliště uvedených v článku 5 s přihlédnutím k nově vyvinutým technologiím a odvětvovým normám a postupům a v případě potřeby zváží nutnost přezkumu. Zpráva věnuje zvláštní pozornost dopadu tohoto nařízení na malé a střední podniky a na ochranu osobních údajů. Komise ke zprávě případně připojí legislativní návrh.
Článek 11
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 20. března 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. června 2017.
Za Evropský parlament
předseda
A. TAJANI
Za Radu
předsedkyně
H. DALLI
(1) Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 86.
(2) Úř. věst. C 240, 1.7.2016, s. 72.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. května 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 8. června 2017.
(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1).
(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází (Úř. věst. L 77, 27.3.1996, s. 20).
(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10).
(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/115/ES ze dne 12. prosince 2006 o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 28).
(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/24/ES ze dne 23. dubna 2009 o právní ochraně počítačových programů (Úř. věst. L 111, 5.5.2009, s. 16).
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31). Směrnice 95/46/ES je zrušena a nahrazena s účinností od 25. května 2018 nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(10) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/26/EU ze dne 26. února 2014 o kolektivní správě autorského práva a práv s ním souvisejících a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl online na vnitřním trhu (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 72).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73).
30.6.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 168/12 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2017/1129
ze dne 14. června 2017
o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, a o zrušení směrnice 2003/71/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Toto nařízení představuje důležitý krok k dokončení unie kapitálových trhů stanovené ve sdělení Komise ze dne 30. září 2015 nazvaném „Akční plán pro vytváření unie kapitálových trhů“. Cílem unie kapitálových trhů je pomoci podnikům využívat různorodější zdroje kapitálu pocházející odkudkoli z Evropské unie (dále jen „Unie“), zvýšit efektivnost fungování trhů a nabídnout investorům a střadatelům další příležitosti pro investice, a to s cílem posílit růst a vytvářet pracovní místa. |
(2) |
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (4) stanovila harmonizované zásady a pravidla pro prospekt, který má být sestaven, schválen a uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu. Vzhledem k legislativnímu a tržnímu vývoji, k němuž došlo od vstupu směrnice v platnost, by uvedená směrnice měla být zrušena a nahrazena tímto nařízením. |
(3) |
Zpřístupňování informací v případech veřejných nabídek cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu má zásadní význam pro ochranu investorů, neboť se tak odstraňuje informační asymetrie mezi investory a emitenty. Harmonizací tohoto zpřístupňování informací je možné vytvořit mechanismus přeshraničního pasu, který usnadňuje účinné fungování vnitřního trhu s velkou rozmanitostí cenných papírů. |
(4) |
Různorodé přístupy by vedly k roztříštěnosti vnitřního trhu, neboť by se na emitenty, osoby nabízející cenné papíry a na osoby, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, vztahovala v různých členských státech různá pravidla a mohlo by se stát, že by prospekty schválené v jednom členském státě nebylo možné použít v jiných členských státech. Při neexistenci harmonizovaného rámce, který by zajišťoval jednotnost zpřístupňování informací a fungování takového pasu v Unii, je proto pravděpodobné, že rozdíly mezi právem členských států by vytvořily překážky, které by bránily hladkému fungování vnitřního trhu s cennými papíry. Aby se tedy zajistilo řádné fungování vnitřního trhu a zlepšily podmínky jeho fungování, zejména pokud jde o kapitálové trhy, a aby byla zaručena vysoká úroveň ochrany spotřebitelů a investorů, je vhodné vymezit regulační rámec pro prospekty na úrovni Unie. |
(5) |
Je vhodné a nezbytné, aby pravidla zpřístupňování informací v případech, kdy jsou cenné papíry veřejně nabízeny nebo přijímány k obchodování na regulovaném trhu, měla legislativní formu nařízení, aby se zajistilo, že ustanovení, která přímo ukládají povinnosti osobám, jež se podílejí na veřejných nabídkách cenných papírů a na přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, budou uplatňována jednotně v celé Unii. Jelikož právní rámec pro ustanovení o prospektech nezbytně zahrnuje opatření, která vymezují přesné požadavky na všechny různé aspekty, jež tvoří nedílnou součást prospektu, dokonce i nepatrné odlišnosti v přístupu k jednomu z těchto aspektů by mohly vytvořit závažné překážky bránící přeshraničnímu nabízení cenných papírů, několikanásobné kótaci na regulovaných trzích a fungování pravidel Unie pro ochranu spotřebitele. Proto by se využitím nařízení, které je přímo použitelné a nevyžaduje vnitrostátní právní předpisy, měla omezit možnost, že budou na úrovni jednotlivých států přijímána různorodá opatření, a měly by tím být zajištěny jednotný přístup a větší právní jistota a mělo by se tím také zabránit vzniku těchto závažných překážek. Využitím nařízení se rovněž posílí důvěra v transparentnost trhů v Unii a sníží se složitost právní úpravy, jakož i náklady společností na vyhledávání a dodržování předpisů. |
(6) |
Při posuzování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU (5) vyšlo najevo, že určité změny zavedené uvedenou směrnicí nedosáhly svých původních cílů a že je třeba v režimu prospektu v Unii provést další změny, aby se zjednodušilo a zdokonalilo jeho uplatňování, zvýšila jeho efektivnost a posílila mezinárodní konkurenceschopnost Unie, a přispělo se tak ke snížení administrativní zátěže. |
(7) |
Toto nařízení má zajistit ochranu investorů a efektivnost trhu a zároveň posílit vnitřní trh s kapitálem. Poskytování informací, které je podle povahy emitenta a cenných papírů nezbytné k tomu, aby investoři mohli činit informovaná investiční rozhodnutí, společně s pravidly jednání podniků zajišťuje ochranu investorů. Kromě toho jsou tyto informace účinným prostředkem zvyšování důvěry v cenné papíry, a tím přispívají k řádnému fungování a rozvoji trhů s cennými papíry. Vhodným způsobem pro zpřístupnění těchto informací je uveřejnění prospektu. |
(8) |
Požadavky na zpřístupňování informací podle tohoto nařízení nebrání členskému státu nebo příslušnému orgánu nebo burze uložit svými předpisy další zvláštní požadavky v souvislosti s přijímáním cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, zejména pokud jde o správu a řízení společnosti. Tyto požadavky by neměly přímo ani nepřímo omezovat sestavování, obsah a šíření prospektu schváleného příslušným orgánem. |
(9) |
Nekapitálové cenné papíry vydávané členským státem nebo orgány regionální či místní samosprávy členského státu, veřejnými mezinárodními organizacemi, jejichž členy je jeden nebo více členských států, Evropskou centrální bankou nebo centrálními bankami členských států by neměly do působnosti tohoto nařízení spadat, a měly by tedy zůstat tímto nařízením nedotčeny. |
(10) |
Povinnost uveřejňovat prospekt by se měla vztahovat na kapitálové i nekapitálové cenné papíry veřejně nabízené nebo přijímané k obchodování na regulovaných trzích tak, aby se zajistila ochrana investorů. Některé z cenných papírů, na něž se vztahuje toto nařízení, opravňují držitele k získání převoditelných cenných papírů nebo částky v hotovosti, která je určena s ohledem na jiné nástroje, zejména převoditelné cenné papíry, měny, úrokové míry nebo úrokové výnosy, komodity nebo jiné indexy či ukazatele. Toto nařízení se vztahuje zejména na opční listy, kryté opční listy, certifikáty, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry a konvertibilní dluhopisy, například cenné papíry konvertibilní na základě rozhodnutí investora. |
(11) |
Aby se zajistilo schválení a přeshraniční použitelnost prospektu, jakož i dohled nad dodržováním tohoto nařízení, je třeba, aby byl pro každý prospekt určen příslušný orgán. Proto by toto nařízení mělo jasně určit domovský členský stát, který má pro schválení prospektu nejlepší předpoklady. |
(12) |
U veřejných nabídek cenných papírů s celkovou hodnotou protiplnění v Unii nižší než 1 000 000 EUR jsou náklady na sestavení prospektu podle tohoto nařízení pravděpodobně neúměrné předpokládaným výnosům z nabídky. Proto je vhodné, aby se povinnost sestavit prospekt podle tohoto nařízení na nabídky takto malého rozsahu nevztahovala. Členské státy by neměly povinnost sestavit prospekt podle tohoto nařízení rozšiřovat na veřejné nabídky cenných papírů s celkovou hodnotou protiplnění pod touto prahovou hodnotou. Členské státy by však měly mít možnost stanovit na vnitrostátní úrovni další požadavky na zpřístupňování informací, pokud takové požadavky nepředstavují ve vztahu k těmto nabídkám cenných papírů nepřiměřenou či zbytečnou zátěž. |
(13) |
Kromě toho je s ohledem na rozdílné velikosti finančních trhů v celé Unii vhodné poskytnout členským státům možnost osvobodit veřejné nabídky cenných papírů, které nepřevyšují 8 000 000 EUR, od povinnosti uveřejnit prospekt, která je stanovena v tomto nařízení. Členské státy by zejména měly mít možnost stanovit ve svých vnitrostátních právních předpisech prahovou hodnotu v rozmezí od 1 000 000 EUR do 8 000 000 EUR, která bude vyjádřena jako celková hodnota protiplnění u nabídky v Unii po dobu dvanácti měsíců a pod jejíž úrovní by se toto osvobození mělo uplatňovat s přihlédnutím k úrovni domácí ochrany investorů, kterou považují za přiměřenou. Pro tyto osvobozené veřejné nabídky cenných papírů by však neměl platit režim pasu podle tohoto nařízení. Pod uvedenou hranicí by členské státy měly mít možnost stanovit na vnitrostátní úrovni jiné požadavky na zpřístupňování informací, pokud takové požadavky nepředstavují ve vztahu k těmto osvobozeným nabídkám cenných papírů nepřiměřenou či zbytečnou zátěž. Žádné ustanovení tohoto nařízení by nemělo těmto členským státům bránit v zavedení pravidel na vnitrostátní úrovni, která organizátorům mnohostranného obchodního systému umožní určit obsah dokumentu pro přijetí, který musí emitent při prvním přijetí svých cenných papírů k obchodování předložit, nebo způsoby přezkumu tohoto dokumentu. |
(14) |
Pouhé přijetí cenných papírů k obchodování v mnohostranném obchodním systému nebo uveřejnění kupní a prodejní ceny by nemělo být samo o sobě považováno za veřejnou nabídku cenných papírů, a proto se na něj povinnost sestavit prospekt podle tohoto nařízení nevztahuje. Prospekt by byl požadován pouze tehdy, je-li v uvedených situacích současně učiněno sdělení představující „veřejnou nabídku cenných papírů“ ve smyslu tohoto nařízení. |
(15) |
Je-li nabídka cenných papírů určena výhradně omezenému okruhu investorů, kteří nejsou kvalifikovanými investory, sestavení prospektu představuje vzhledem k malému počtu osob, jimž je nabídka určena, nepřiměřenou zátěž, a tudíž by se prospekt neměl vyžadovat. To by platilo například v případě nabídky určené omezenému počtu příbuzných nebo osobních známých vedoucích pracovníků společnosti. |
(16) |
V souvislosti s nabídkami převzetí, transakcemi za účelem fúzí a jinými transakcemi majícími vliv na vlastnictví nebo ovládání společností by toto nařízení mělo být v příslušných případech vykládáno způsobem, který je v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES (6). |
(17) |
Motivování ředitelů a zaměstnanců k tomu, aby drželi cenné papíry své vlastní společnosti, může mít příznivý vliv na správu a řízení společnosti a přispět k vytváření dlouhodobé hodnoty tím, že se podpoří odhodlání zaměstnanců a smysl pro odpovědnost, sladí se příslušné zájmy akcionářů a zaměstnanců a zaměstnancům budou poskytnuty investiční příležitosti. Zapojení zaměstnanců do vlastnictví jejich společnosti je obzvláště důležité u malých a středních podniků, v nichž se jednotliví zaměstnanci mohou významnou měrou podílet na úspěchu dané společnosti. Proto by se povinnost uveřejnit prospekt neměla vztahovat na nabídky učiněné v rámci systému zaměstnaneckých akcií v Unii, pokud je zpřístupněn dokument obsahující informace o počtu a povaze cenných papírů a důvody a podrobnosti nabídky nebo přidělení, aby byla zajištěna ochrana investorů. Aby byl zajištěn rovný přístup všech ředitelů a zaměstnanců k systémům zaměstnaneckých akcií, a to nezávisle na tom, zda je jejich zaměstnavatel usazen v Unii nebo mimo ni, nemělo by se již vyžadovat rozhodnutí o rovnocennosti trhů třetích zemí, je-li zpřístupněn tento informační dokument. Všem účastníkům systému zaměstnaneckých akcií tak bude poskytnuto rovné zacházení a rovnocenné informace. |
(18) |
Ředící emise akcií nebo cenných papírů umožňujících nabytí akcií, jsou často transakce se značným dopadem na kapitálovou strukturu emitenta, jeho vyhlídky a finanční situaci, pro které je proto potřeba mít k dispozici informace obsažené v prospektu. Naopak pokud emitent vlastní akcie, které již byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, neměl by se prospekt vyžadovat pro žádné další přijetí akcií stejné třídy na tomtéž regulovaném trhu, a to ani v případě, kdy jsou takové akcie výsledkem konverze či výměny jiných cenných papírů či výsledkem výkonu práv z jiných cenných papírů, pokud nově přijaté akcie představují omezený podíl ve vztahu k akciím stejné třídy, které již byly přijaty na stejném regulovaném trhu, pokud ovšem není takové přijetí spojeno s veřejnou nabídkou cenných papírů, která spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení. Stejná zásada by se měla obecněji vztahovat na cenné papíry, které jsou zastupitelné s cennými papíry, které již byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu. |
(19) |
Tímto nařízením nejsou dotčeny právní a správní předpisy přijaté podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (7) v souvislosti s řešením krizí úvěrových institucí, zejména podle čl. 53 odst. 2, čl. 59 odst. 2 a čl. 63 odst. 1 a 2 uvedené směrnice, v případech, kdy není povinnost uveřejnit prospekt. |
(20) |
Osvobození od povinnosti uveřejnit prospekt podle tohoto nařízení by mělo být možné kombinovat, pokud jsou podmínky těchto osvobození v případě veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu splněny současně. Je-li například nabídka současně určena kvalifikovaným investorům, nekvalifikovaným investorům, z nichž se každý zaváže investovat nejméně 100 000 EUR, zaměstnancům emitenta a dále omezenému počtu nekvalifikovaných investorů, který nepřekračuje počet stanovený v tomto nařízení, měla by být tato nabídka od povinnosti uveřejnit prospekt osvobozena. |
(21) |
Aby bylo zajištěno řádné fungování velkoobchodního trhu s nekapitálovými cennými papíry a zvýšila se tržní likvidita, je důležité stanovit pro nekapitálové cenné papíry přijímané k obchodování na regulovaném trhu a určené kvalifikovaným investorům odlišné, mírnější zacházení. Takové jednodušší zacházení by mělo zahrnovat minimální informační požadavky, jež jsou méně zatěžující než požadavky, které se vztahují na nekapitálové cenné papíry nabízené drobným investorům, neuplatňování požadavku zahrnout do prospektu shrnutí a flexibilnější jazykové požadavky. Toto jednodušší zacházení by se mělo vztahovat za prvé na nekapitálové cenné papíry, bez ohledu na jejich jmenovitou hodnotu, které jsou obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, a za druhé na nekapitálové cenné papíry, jejichž jednotková jmenovitá hodnota činí nejméně 100 000 EUR, což odráží vyšší investiční kapacitu investorů, jichž se prospekt týká. V případě nekapitálových cenných papírů, které jsou obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, ke kterému mohou mít za účelem obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, by neměl být povolen jejich další prodej nekvalifikovaným investorům, ledaže je v souladu s tímto nařízením sestaven prospekt vhodný pro nekvalifikované investory. Za tímto účelem je nezbytné, aby organizátoři trhu při zakládání těchto regulovaných trhů či jejich konkrétního segmentu neumožnili přímý nebo nepřímý přístup na tento regulovaný trh či konkrétní segment nekvalifikovaným investorům. |
(22) |
Jsou-li cenné papíry přidělovány bez možnosti individuální volby na straně příjemce, a to včetně přidělování cenných papírů v případech, kdy neexistuje právo přidělování odmítnout nebo kdy je přidělování automatické v návaznosti na rozhodnutí soudu, například přidělování cenných papírů stávajícím věřitelům v průběhu soudního insolvenčního řízení, nemělo by toto přidělení být považováno za veřejnou nabídkou cenných papírů. |
(23) |
Emitenti, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, jež žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu cenných papírů, na které se nevztahuje povinnost uveřejnit prospekt, by měli výhod jednotného pasu využívat pouze tehdy, pokud se dobrovolně rozhodnou splnit požadavky tohoto nařízení. |
(24) |
S ohledem na specifika různých druhů cenných papírů, emitentů, nabídek a přijetí k obchodování stanoví toto nařízení pravidla pro různé formy prospektů – standardní prospekt, velkoobchodní prospekt nekapitálových cenných papírů, základní prospekt, zjednodušený prospekt pro sekundární emise a unijní prospekt pro růst. Všechny výskyty výrazu „prospekt“ v rámci tohoto nařízení mají být proto považovány za odkaz na všechny formy prospektů, není-li výslovně uvedeno jinak. |
(25) |
Zpřístupnění informací pomocí prospektu by nemělo být vyžadováno u veřejných nabídek cenných papírů, které jsou omezeny na kvalifikované investory. Naopak každý další veřejný prodej nebo veřejné obchodování prostřednictvím přijetí k obchodování na regulovaném trhu by mělo vyžadovat uveřejnění prospektu. |
(26) |
Platný prospekt sestavený emitentem nebo osobou pověřenou jeho sestavením a uveřejněný při konečném umístění cenných papírů finančními zprostředkovateli nebo při jakémkoli pozdějším dalším prodeji cenných papírů poskytuje dostatečné informace pro investory, aby mohli přijímat informovaná investiční rozhodnutí. Finanční zprostředkovatelé, kteří umísťují nebo následně dále prodávají cenné papíry, by proto měli být oprávněni použít původní prospekt uveřejněný emitentem nebo osobou pověřenou sestavením prospektu, pokud je platný a řádně doplněný a emitent nebo osoba pověřená sestavením prospektu s jeho použitím souhlasí. Emitentovi nebo osobě pověřené sestavením prospektu by mělo být umožněno připojit k tomuto souhlasu určité podmínky. Souhlas s použitím prospektu včetně veškerých podmínek s ním spojených by měl být udělen formou písemné dohody, což příslušným stranám umožní posoudit, zda je další prodej či konečné umístění cenných papírů v souladu s touto dohodou. V případě, že byl dán souhlas k použití prospektu, emitent nebo osoba pověřená sestavením původního prospektu by měli být odpovědní za informace v něm uvedené, a v případě základního prospektu i za poskytnutí konečných podmínek a jejich podání k uložení, a žádný jiný prospekt by neměl být vyžadován. Avšak pokud emitent nebo osoba pověřená sestavením tohoto původního prospektu s jeho použitím nesouhlasí, mělo by být vyžadováno, aby finanční zprostředkovatel uveřejnil nový prospekt. V takovém případě by měl být finanční zprostředkovatel odpovědný za informace uvedené v prospektu, včetně veškerých informací začleněných formou odkazu a v případě základního prospektu v konečných podmínkách. |
(27) |
Harmonizace informací obsažených v prospektu by měla zajistit odpovídající ochranu investorů na úrovni Unie. Aby mohli investoři činit informovaná investiční rozhodnutí, měly by dané informace být dostačující a objektivní a měly by být písemné a uvedené ve snadno analyzovatelné, stručné a srozumitelné formě. Informace obsažené v prospektu by měly být upraveny podle druhu prospektu, povahy a situace daného emitenta, daného druhu cenných papírů a podle toho, zda je nabídka určena výhradně kvalifikovaným investorům. Prospekt by neměl obsahovat informace, které nejsou pro emitenta a dotčené cenné papíry podstatné nebo specifické, neboť by mohly zastínit informace, které jsou pro investiční rozhodnutí důležité, což by mohlo oslabit ochranu investorů. |
(28) |
Shrnutí prospektu by mělo být pro investory, a zejména pro drobné investory, užitečným zdrojem informací. Mělo by být nedílnou součástí prospektu a soustředit se na klíčové informace, které investoři potřebují, aby se mohli rozhodnout, které nabídky a přijetí cenných papírů k obchodování chtějí dále prostudovat tak, že prozkoumají prospekt jako celek za účelem přijetí rozhodnutí. Tyto klíčové informace by měly v hlavních rysech charakterizovat emitenta, případného ručitele a cenné papíry, které jsou nabízeny nebo přijímány k obchodování na regulovaném trhu, a uvádět i rizika s nimi spojená. Měly by rovněž obsahovat obecné podmínky nabídky. |
(29) |
Prezentace rizikových faktorů ve shrnutí by měla sestávat z omezeného výběru konkrétních rizik, která emitent považuje za nejvýznamnější pro investora při rozhodování o investici. Popis rizikových faktorů ve shrnutí by měl být relevantní pro konkrétní nabídku, měl by být zpracován pouze pro potřebu investorů a neměl by obsahovat obecná vyjádření o investičním riziku ani omezovat odpovědnost emitenta, osoby nabízející cenné papíry ani jakékoli jiné osoby jednající jejich jménem. Tyto rizikové faktory by měly v příslušných případech zdůrazňovat rizika, zejména pro drobné investory, v případě cenných papírů vydávaných úvěrovými institucemi, na něž se vztahuje rekapitalizace z vnitřních zdrojů podle směrnice 2014/59/EU. |
(30) |
Shrnutí prospektu by mělo být stručné, jednoduché a pro investory srozumitelné. Mělo by být sepsáno jednoduchým, netechnickým jazykem, který informace podává snadno přístupnou formou. Nemělo by jít o pouhou sbírku výňatků z prospektu. Je vhodné stanovit maximální délku shrnutí, aby se zajistilo, že investoři nebudou odrazováni od jeho četby, a aby emitenti byli podněcování k výběru těch informací, které jsou pro investory důležité. Za určitých okolností stanovených v tomto nařízení může být maximální počet stran shrnutí zvýšen. |
(31) |
Aby se zajistila jednotná struktura shrnutí prospektu, měly by být stanoveny obecné oddíly a dílčí záhlaví s orientačním obsahem, které by emitent vyplnil stručnými slovními popisy, a to případně včetně číselných údajů. Pokud se informace prezentují spravedlivě a vyváženě, mělo by být emitentům umožněno, aby dle vlastního uvážení vybrali ty, které považují za podstatné a smysluplné. |
(32) |
Shrnutí prospektu by mělo být co možná nejvíce sestaveno podle vzoru sdělení klíčových informací, které je požadováno podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 (8). V případech, kdy cenné papíry spadají do oblasti působnosti jak tohoto nařízení, tak nařízení (EU) č. 1286/2014, by znovupoužití obsahu sdělení klíčových informací ve shrnutí v plném rozsahu minimalizovalo náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž emitentů, a proto toto nařízení toto znovupoužití usnadňuje. Od požadavku na vypracování shrnutí by však nemělo být upuštěno, jestliže je požadováno sdělení klíčových informací, neboť toto sdělení neobsahuje klíčové informace o emitentovi a veřejné nabídce nebo přijetí dotyčných cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu. |
(33) |
Žádná osoba by neměla nést občanskoprávní odpovědnost výhradně na základě shrnutí nebo jeho překladů, ledaže jsou tyto zavádějící, nepřesné nebo jsou v rozporu s příslušnými částmi prospektu nebo pokud shrnutí ve spojení s ostatními částmi prospektu nepodává klíčové informace, jež mají investorům pomoci při zvažování, zda mají do těchto cenných papírů investovat. Shrnutí by mělo za tímto účelem obsahovat jasné upozornění. |
(34) |
Emitentům, kteří opakovaně získávají financování na kapitálových trzích, by měly být nabídnuty specifické formáty registračních dokumentů a prospektů, jakož i specifické postupy pro jejich podání k uložení a schválení, aby měli možnost větší flexibility a mohli využívat tržních příležitostí. Tyto formáty a postupy by v každém případě měly být nepovinné a záviset na volbě emitentů. |
(35) |
U všech nekapitálových cenných papírů včetně těch, které jsou vydávány průběžně nebo opakovaně nebo v rámci nabídkového programu, by emitentům mělo být dovoleno sestavit prospekt ve formě základního prospektu. |
(36) |
Je vhodné vyjasnit, že konečné podmínky k základnímu prospektu by měly obsahovat pouze informace vztahující se k popisu cenných papírů, které jsou specifické pro jednotlivou emisi a které lze určit pouze k datu dané jednotlivé emise. Tyto informace mohou zahrnovat například mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (dále jen „ISIN“), emisní kurz, datum splatnosti, kupón, datum realizace, realizační cenu, odkupní cenu a další podmínky, které v době sestavení základního prospektu nejsou známy. Pokud konečné podmínky nejsou součástí základního prospektu, nemělo by být nutné, aby byly schvalovány příslušným orgánem, ale měly by mu být pouze podány k uložení. Další nové informace, které mohou ovlivnit hodnocení emitenta a cenných papírů, by měly být součástí dodatku základního prospektu. Ani konečné podmínky, ani dodatek by neměly být použity k zahrnutí určitého druhu cenných papírů, který ještě nebyl popsán v základním prospektu. |
(37) |
V rámci základního prospektu by emitent měl vypracovat shrnutí pouze ve vztahu ke každé jednotlivé emisi, aby se snížila administrativní zátěž a zvýšila čitelnost pro investory. Toto shrnutí pro konkrétní emisi by mělo být přiloženo ke konečným podmínkám a příslušný orgán by je měl schválit pouze v případě, že jsou konečné podmínky součástí základního prospektu nebo jeho dodatku. |
(38) |
Aby se zvýšila pružnost a nákladová efektivnost základního prospektu, měl by mít emitent možnost sestavit základní prospekt jako samostatné dokumenty. |
(39) |
Častí emitenti by měli být motivováni k tomu, aby své prospekty sestavovali jako samostatné dokumenty, protože se tím mohou snížit jejich náklady na zajištění souladu s tímto nařízením a budou tak moci rychle reagovat na tržní příležitosti. Emitenti, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo v mnohostranných obchodních systémech, by proto měli mít možnost, nikoli však povinnost, v každém účetním roce sestavit a uveřejnit univerzální registrační dokument, který by obsahoval právní, podnikatelské, finanční a účetní informace a informace o vlastnické struktuře a poskytoval by popis emitenta pro daný účetní rok. Pokud emitent splní kritéria stanovená v tomto nařízení, měl by být považován za častého emitenta od okamžiku, kdy příslušnému orgánu předloží ke schválení univerzální registrační dokument. Sestavení univerzálního registračního dokumentu by mělo emitentovi umožnit dotčené informace aktualizovat a prospekt sestavit v okamžiku, kdy nastanou příznivé tržní podmínky pro veřejnou nabídku cenných papírů nebo pro přijetí k obchodování na regulovaném trhu, tím, že doplní popis cenných papírů a shrnutí. Univerzální registrační dokument by měl být víceúčelový v tom smyslu, že jeho obsah by měl být stejný bez ohledu na to, zda jej emitent následně použije pro veřejnou nabídku kapitálových či nekapitálových cenných papírů nebo pro jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu. Standardy pro zpřístupňování informací platné pro univerzální registrační dokument by proto měly být založeny na standardech pro kapitálové cenné papíry. Univerzální registrační dokument by měl sloužit jako referenční zdroj informací o emitentovi a poskytovat investorům a analytikům minimální informace, které jsou nutné k informovanému úsudku o činnosti, finanční situaci, zisku a vyhlídkách, správě a řízení a o vlastnické struktuře společnosti. |
(40) |
Emitenta, který podal k uložení univerzální registrační dokument a získal jeho schválení v průběhu dvou po sobě následujících let, mohou příslušné orgány považovat za dobře známého. Všechny následné univerzální registrační dokumenty a jejich případné změny by proto mělo být možné podat k uložení bez předchozího schválení a příslušný orgán by je mohl přezkoumat následně, pokud by to považoval za nezbytné. Každý příslušný orgán by měl rozhodnout o četnosti takových přezkumů, a to s ohledem například na posouzení rizik, která emitent představuje, kvalitu jeho dříve zpřístupněných informací nebo dobu, která uplynula od okamžiku, kdy byl uložený univerzální registrační dokument naposledy přezkoumán. |
(41) |
Univerzální registrační dokument by mělo být možné změnit, dokud se nestal nedílnou součástí schváleného prospektu, a to buď dobrovolně ze strany emitenta – například v případě podstatné změny v jeho organizaci nebo finanční situaci eminenta – nebo na žádost příslušného orgánu v souvislosti se přezkumem po jeho podání k uložení, jestliže bylo shledáno, že nejsou splněny požadavky týkající se úplnosti, srozumitelnosti a soudržnosti. Takovéto změny by měly být uveřejněny podle stejných pravidel, jaká se vztahují na univerzální registrační dokument. Zejména v případě, kdy příslušný orgán zjistí podstatné opomenutí, podstatnou chybu či podstatnou nepřesnost, by měl emitent svůj univerzální registrační dokument pozměnit a tuto změnu bez zbytečného odkladu uveřejnit. Jelikož neprobíhá veřejná nabídka ani přijetí cenných papírů k obchodování, měl by být postup změny univerzálního registračního dokumentu odlišný od postupu doplnění prospektu, který by se měl uplatnit pouze po schválení prospektu. |
(42) |
Pokud emitent sestaví prospekt, který je tvořen samostatnými dokumenty, měly by všechny jeho nedílné součásti podléhat schválení, a to případně včetně univerzálního registračního dokumentu a jakýchkoli jeho změn, jestliže byly předtím příslušnému orgánu podány k uložení, ale nebyly schváleny. Změny univerzálního registračního dokumentu by neměly podléhat schválení ze strany příslušného orgánu v době podání k uložení, ale měly by být schváleny až v okamžiku, kdy budou ke schválení předloženy všechny nedílné součásti prospektu. |
(43) |
Aby se urychlil proces přípravy prospektu a usnadnil nákladově efektivní přístup ke kapitálovým trhům, měl by být častým emitentům, kteří vypracují univerzální registrační dokument, poskytnut rychlejší proces schválení, jelikož hlavní nedílná součást prospektu buď již byla schválena, nebo je již příslušnému orgánu k dispozici pro účely přezkumu. Doba nutná k získání schválení prospektu by proto měla být zkrácena, jestliže má registrační dokument formu univerzálního registračního dokumentu. |
(44) |
Častým emitentům by mělo být dovoleno použít jako nedílnou součást základního prospektu univerzální registrační dokument a jeho případné změny. Je-li častý emitent oprávněný sestavit unijní prospekt pro růst, zjednodušený prospekt podle zjednodušeného režimu zpřístupňování informací pro sekundární emise nebo velkoobchodní prospekt nekapitálových cenných papírů, mělo by mu být dovoleno použít jeho univerzální registrační dokument a jeho případné změny jako nedílnou součást kteréhokoli takového prospektu namísto zvláštního registračního dokumentu požadovaného podle daných režimů zpřístupňování informací. |
(45) |
Za předpokladu, že emitent splní postupy pro podávání, šíření a uchovávání regulovaných informací a lhůty stanovené v článcích 4 a 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES (9), mělo by mu být dovoleno uveřejňovat výroční a pololetní finanční zprávy, které požaduje směrnice 2004/109/ES, jako součást univerzálního registračního dokumentu, pokud nejsou domovské členské státy emitenta pro účely tohoto nařízení a směrnice 2004/109/ES odlišné a pokud jazyk univerzálního registračního dokumentu splňuje podmínky článku 20 směrnice 2004/109/ES. Tím by se měla zmírnit administrativní zátěž spojená s vícenásobným podáním, aniž by byly ovlivněny uveřejněné informace nebo dohled nad těmito zprávami podle směrnice 2004/109/ES. |
(46) |
Aby se zabránilo tomu, že budou investiční rozhodnutí vycházet ze zastaralých informací, měla by být jasně stanovena doba platnosti prospektu. Za účelem zvýšení právní jistoty by doba platnosti prospektu měla začít plynout od okamžiku jeho schválení, což je časový údaj, který příslušný orgán snadno ověří. Veřejná nabídka cenných papírů na základě základního prospektu by měla přesahovat dobu platnosti základního prospektu pouze v případě, kdy je následný základní prospekt schválen a uveřejněn před uplynutím této platnosti a týká se trvající nabídky. |
(47) |
Informace o daních z příjmů z cenných papírů uvedené v prospektu mohou být povahou pouze obecné, a pro individuálního investora tak mají pouze malou informační hodnotu. Jelikož se takové informace mají vztahovat nikoli pouze na zemi, v níž má sídlo emitent, ale také na země, v nichž dochází k nabídce nebo kde se žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu a kde se prospekt používá na základě pasu, je jejich poskytování nákladné a mohlo by bránit přeshraničním nabídkám. Proto by prospekt měl pouze obsahovat upozornění, že by daňové právní předpisy v členském státě investora a členském státě, v němž je registrován emitent, mohly mít dopad na příjem plynoucí z cenných papírů. Prospekt by však měl přesto obsahovat odpovídající informace o zdanění, pokud je s navrhovanou investicí spojen zvláštní daňový režim, např. v případě, kdy jde o investice do cenných papírů, jež investorům zajišťují příznivé daňové zacházení. |
(48) |
Jakmile je třída cenných papírů přijata k obchodování na regulovaném trhu, emitent investorům průběžně zpřístupňuje informace podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (10) a směrnice 2004/109/ES. Potřeba úplného prospektu je proto v případech následných veřejných nabídek tohoto emitenta nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu ze strany tohoto emitenta méně naléhavá. Proto by měl být k dispozici samostatný zjednodušený prospekt pro případy sekundárních emisí a jeho obsah by měl být oproti normálnímu režimu zjednodušen s přihlédnutím k informacím, které již byly zpřístupněny. Investorům je přesto nutné poskytovat konsolidované a řádně strukturované informace, zejména pokud tyto informace nemusejí být průběžně zpřístupňovány podle nařízení (EU) č. 596/2014 a směrnice 2004/109/ES. |
(49) |
Zjednodušený režim zpřístupňování informací pro sekundární emise by měl být k dispozici pro veřejné nabídky emitentů, jejichž cenné papíry jsou obchodovány na trzích pro růst malých a středních podniků, neboť jejich organizátoři musí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (11) stanovit a uplatňovat pravidla, která zaručují odpovídající průběžné zpřístupňování informací. |
(50) |
Zjednodušený režim zpřístupňování informací pro sekundární emise by měl být k dispozici až po uplynutí určité minimální doby od okamžiku, kdy byla třída cenných papírů emitenta poprvé přijata k obchodování na regulovaném trhu nebo na trhu pro růst malých a středních podniků. Doba osmnácti měsíců by měla zajistit, že emitent alespoň jednou splnil svoji povinnost uveřejnit výroční finanční zprávu podle směrnice 2004/109/ES nebo podle pravidel organizátora trhu pro růst malých a středních podniků. |
(51) |
Jedním z hlavních cílů unie kapitálových trhů je usnadnit malým a středním podnikům v Unii přístup k financování na kapitálových trzích. Je vhodné rozšířit definici malých a středních podniků tak, aby zahrnovala malé a střední podniky ve smyslu směrnice 2014/65/EU, aby se zajistila soudržnost mezi tímto nařízením a směrnicí 2014/65/EU. Jelikož takové malé a střední podniky zpravidla potřebují získat poměrně nižší částky než jiní emitenti, mohou být náklady na sestavení standardního prospektu nepřiměřeně vysoké a mohly by je odrazovat od toho, aby veřejně nabízely své cenné papíry. Současně mohou malé a střední podniky vzhledem ke své velikosti a potenciálně kratší existenci nést zvláštní investiční riziko ve srovnání s většími emitenty a měly by zpřístupňovat dostatečné informace, aby investoři mohli přijímat investiční rozhodnutí. Aby bylo navíc podníceno využívání financování prostřednictvím kapitálových trhů malými a středními podniky, mělo by toto nařízení zajistit, aby byla věnována zvláštní pozornost trhům pro růst malých a středních podniků, které představují slibný nástroj, jenž menším, rostoucím podnikům umožní získávat kapitál. Úspěch těchto trhů však závisí na jejich schopnosti uspokojit potřeby financování rostoucích malých a středních podniků. Podobně by určité společnosti se střední tržní kapitalizací veřejně nabízející cenné papíry s celkovou hodnotou protiplněním v Unii nejvýše do 20 000 000 EUR měly mít snazší přístup k financování na kapitálových trzích, aby mohly růst, a měly by být schopny získávat finanční prostředky s náklady, které nebudou neúměrně vysoké. Proto je vhodné, aby toto nařízení stanovilo zvláštní přiměřený režim unijního prospektu pro růst, který bude takovým společnostem k dispozici. Při stanovování obsahu unijního prospektu pro růst je třeba nastolit patřičnou rovnováhu mezi nákladově efektivním přístupem k finančním trhům a ochranou investorů. Stejně jako v případě jiných druhů prospektů podle tohoto nařízení by také unijní prospekt pro růst měl po schválení čerpat výhody z režimu pasu podle tohoto nařízení, a proto by měl být platný pro jakoukoli veřejnou nabídku cenných papírů v celé Unii. |
(52) |
Redukované informace, které musí být v unijním prospektu pro růst uvedeny, by měly být stanoveny tak, aby se soustředily především na informace, jež jsou podstatné a relevantní při investování do nabízených cenných papírů, a na potřebu zajistit přiměřenost mezi velikostí společnosti a jejími potřebami ohledně získání finančních prostředků na jedné straně a náklady na vypracování prospektu na straně druhé. |
(53) |
Tento přiměřený režim zpřístupňování informací pro unijní prospekty pro růst by neměl být k dispozici, pokud již společnost má cenné papíry přijaty k obchodování na regulovaných trzích, aby investoři na regulovaných trzích měli jistotu, že emitenti, do jejichž cenných papírů investují, podléhají jedinému souboru pravidel pro zpřístupňování informací. Proto by na regulovaných trzích neměla existovat dvojí norma pro zpřístupňování informací v závislosti na velikosti emitenta. |
(54) |
Prvořadým důvodem, proč jsou do prospektu zahrnuty rizikové faktory, je snaha zajistit, aby investoři tato rizika informovaně posoudili, a tudíž činili investiční rozhodnutí na základě úplné znalosti skutečností. Rizikové faktory by proto měly být omezeny na rizika, která jsou pro emitenta a jím vydávané cenné papíry významná a specifická a která jsou podpořena obsahem prospektu. Prospekt by neměl obsahovat rizikové faktory, které jsou obecné a slouží pouze k vyloučení odpovědnosti, jelikož by tyto faktory mohly vést k zakrytí konkrétnějších rizikových faktorů, jichž by si investoři měli být vědomi, a tím bránit tomu, aby prospekt předkládal informace snadno analyzovatelnou, stručnou a srozumitelnou formou. Konkrétními a významnými riziky týkajícími se emitenta a jeho cenných papírů mohou být mimo jiné okolnosti týkající se životního prostředí, sociální oblasti a správy a řízení a v takovém případě by měly být uvedeny. Aby se investorům usnadnila identifikace nejvýznamnějších rizik, měl by emitent každý rizikový faktor náležitě popsat a uvést v prospektu. Do shrnutí by měl být začleněn omezený počet rizikových faktorů, které emitent vybere. |
(55) |
Tržní praxe, kdy schválený prospekt neobsahuje konečnou cenu nabídky nebo objem emise cenných papírů, které mají být veřejně nabídnuty, ať již vyjádřené jako počet cenných papírů nebo celková nominální částka, by měla být přijatelná, jestliže tato konečná cena nabídky nebo objem nemohou být v prospektu obsaženy, za předpokladu, že je v takovém případě zaručena ochrana investorů. Investoři by buď měli mít právo na odvolání souhlasu, jakmile budou konečná cena nabídky nebo objem emise cenných papírů známy, nebo by alternativně mohla být v prospektu uvedena maximální cena, kterou budou investoři případně za cenné papíry muset zaplatit, nebo maximální objem emise cenných papírů, nebo metody a kritéria ocenění nebo podmínky, v souladu s nimiž se cena cenných papírů má určit, a vysvětlení veškerých použitých metod ocenění, jako jsou například metoda diskontovaných peněžních toků, analýza skupiny srovnatelných firem nebo jakékoli jiné obecně uznávané metody oceňování. Metody a kritéria ocenění by měly být dostatečně přesné, aby byla cena předvídatelná a byla zajištěna obdobná úroveň ochrany investorů jako při sdělení maximální ceny nabídky. V tomto ohledu by v případě, že prospekt neobsahuje maximální cenu, nebyl pouhý odkaz na metodu založenou na poptávce považován za přijatelnou metodu či kritéria ocenění. |
(56) |
Vynechání citlivých informací v prospektu nebo v jeho nedílných součástech by mělo být povoleno formou výjimky udělené za určitých okolností příslušným orgánem, aby se předešlo situacím poškozujícím emitenta. |
(57) |
Členské státy uveřejňují velké množství informací o své finanční situaci, které jsou obvykle veřejně dostupné. Pokud tedy členský stát zaručí nabídku cenných papírů, nemělo by být nutné uvádět tyto informace v prospektu. |
(58) |
Pokud se emitentům povolí, aby do prospektu začlenili informace formou odkazů na dokumenty, které obsahují informace, jejichž uvedení v prospektu je vyžadováno, za předpokladu, že takové dokumenty byly uveřejněny elektronicky, měl by se tím usnadnit postup sestavování prospektu a měly by se snížit náklady emitentů, aniž by byla ohrožena ochrana investorů. Avšak tohoto cíle, tedy zjednodušení a snížení nákladů na sestavení prospektu, by nemělo být dosaženo na úkor jiných zájmů, které má prospekt chránit, včetně dostupnosti informací. Jazyk použitý pro informace, které jsou do prospektu začleněny formou odkazu, by se měl řídit jazykovým režimem, který se vztahuje na prospekty. Informace začleněné ve formě odkazu by měly umožnit odkaz na historické údaje. Pokud však již takové informace nejsou z důvodu podstatné změny významné, mělo by to být v prospektu jasně uvedeno a měly by být poskytnuty i odpovídající aktualizované informace. |
(59) |
Formou odkazu by mělo být možné začlenit do prospektu jakékoli regulované informace ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. k) směrnice 2004/109/ES. Emitentům, s jejichž cennými papíry se obchoduje v mnohostranném obchodním systému, a emitentům, kteří jsou osvobozeni od povinnosti uveřejňovat výroční a pololetní finanční zprávy podle čl. 8 odst. 1 písm. b) směrnice 2004/109/ES, by rovněž mělo být povoleno začlenit do prospektu formou odkazu zcela nebo zčásti roční a mezitímní finanční informace, zprávy o auditu, finanční výkazy, zprávy vedení podniku nebo výkazy o správě a řízení společnosti, a to pod podmínkou, že jsou uveřejněny elektronicky. |
(60) |
Ne všichni emitenti mají přístup k odpovídajícím informacím a pokynům ohledně procesu kontroly a schvalování a ohledně nezbytných kroků, které je třeba provést, aby byl prospekt schválen, jelikož příslušné orgány členských států uplatňují odlišné přístupy. Toto nařízení by mělo uvedené odlišnosti odstranit tím, že harmonizuje kritéria pro kontrolu prospektu a pravidla, která se vztahují na schvalovací procesy příslušných orgánů, prostřednictvím zefektivnění těchto pravidel. Je důležité zajistit, aby všechny příslušné orgány zaujaly ke kontrole úplnosti, soudržnosti a srozumitelnosti informací v prospektu jednotný přístup, a to s ohledem na potřebu přiměřeného přístupu při kontrole prospektů na základě situace emitenta a emise. Na internetových stránkách příslušných orgánů by měly být zveřejněny pokyny, jak o schválení prospektu požádat. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“ nebo „orgán ESMA“) by měl hrát klíčovou úlohu při podpoře sbližování dohledu v této oblasti, a to využitím pravomocí, jimiž disponuje podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (12). Orgán ESMA by měl zejména provádět srovnávací hodnocení činností příslušných orgánů podle tohoto nařízení, a to ve vhodném časovém rámci před přezkumem tohoto nařízení a v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010. |
(61) |
Aby se usnadnil přístup na trhy členských států, je důležité, aby byly poplatky, které si příslušné orgány účtují za schválení a uložení prospektů a dokumentů, které s nimi souvisejí, rozumné a přiměřené a aby byly uveřejněny. |
(62) |
Vzhledem k tomu, že internet zajišťuje snadný přístup k informacím, měl by být schválený prospekt vždy uveřejněn v elektronické podobě, aby se zabezpečila jeho lepší dostupnost pro investory. Prospekt by měl být uveřejněn ve zvláštním oddílu internetových stránek emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo případně na internetových stránkách finančních zprostředkovatelů, kteří umísťují nebo prodávají cenné papíry, včetně platebních zástupců, nebo na internetových stránkách regulovaného trhu, na němž se žádá o přijetí k obchodování, nebo organizátora mnohostranného obchodního systému. |
(63) |
Všechny schválené prospekty nebo alternativně seznam takových prospektů s odkazy na příslušné zvláštní oddíly internetových stránek by měly být uveřejněny na internetových stránkách příslušného orgánu domovského členského státu emitenta, přičemž příslušný orgán by měl každý prospekt předat orgánu ESMA společně s relevantními údaji, které umožní jeho klasifikaci. Orgán ESMA by měl zajistit centralizovaný mechanismus pro uchovávání prospektů, který veřejnosti umožní bezplatný přístup a nabídne vhodné nástroje pro vyhledávání. V zájmu zajištění toho, aby měli investoři přístup ke spolehlivým údajům, které mohou být včas a efektivně použity a analyzovány, měly by být určité informace obsažené v prospektech, například ISIN a identifikační označení právnické osoby (dále jen „LEI“) označující emitenty, osoby nabízející cenné papíry a ručitele, strojově čitelné, a to i při použití metadat. Prospekty by měly zůstat veřejně dostupné alespoň po dobu 10 let od jejich uveřejnění, aby se zajistilo, že je doba, po kterou jsou veřejně dostupné, sladěna s dobou dostupnosti výročních a pololetních finančních zpráv podle směrnice 2004/109/ES. Prospekty by měly být investorům na požádání vždy bezplatně k dispozici na trvalém nosiči. Pokud potenciální investor výslovně požádá o papírovou kopii, měl by být tento investor schopen získat tištěnou verzi prospektu. Tato skutečnost však nevyžaduje, aby emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo finanční zprostředkovatel, měli v zásobě tištěné verze prospektu k uspokojení takových případných žádostí. |
(64) |
Je také nezbytné harmonizovat propagační sdělení, aby se zabránilo oslabování důvěry veřejnosti a neohrozilo řádné fungování finančních trhů. Poctivost a přesnost propagačních sdělení, jakož i jejich soulad s obsahem prospektů, jsou z hlediska ochrany investorů včetně drobných investorů nanejvýš důležité. Aniž je dotčen režim pasu podle tohoto nařízení, je dohled nad takovýmito propagačními sděleními nedílnou součástí úlohy příslušných orgánů. Požadavky na propagační sdělení stanovenými v tomto nařízení by neměla být dotčena jiná použitelná ustanovení práva Unie, zejména v souvislosti s ochranou spotřebitele a nekalými obchodními praktikami. |
(65) |
Investoři by měli mít možnost řádně zhodnotit každou novou významnou skutečnost, podstatnou chybu nebo podstatnou nepřesnost, které by mohly ovlivnit hodnocení investice a které vyvstaly po uveřejnění prospektu, ale před ukončením nabídky nebo zahájením obchodování na regulovaném trhu, a proto vyžadují schválení a uveřejnění dodatku prospektu bez zbytečného odkladu. |
(66) |
Aby se zvýšila právní jistota, měly by být upřesněny příslušné lhůty, v nichž má emitent uveřejnit dodatek prospektu a v nichž mají investoři po uveřejnění dodatku právo odvolat souhlas s přijetím nabídky. Na jedné straně by povinnost doplnit prospekt měla platit, pokud se významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost objeví před ukončením doby trvání nabídky nebo před okamžikem zahájení obchodování s takovými cennými papíry na regulovaném trhu, podle toho, co nastane později. Na druhé straně právo na odvolání souhlasu by se mělo uplatnit pouze tehdy, pokud se prospekt týká veřejné nabídky cenných papírů a pokud se významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost objevily nebo byly zjištěny před ukončením doby trvání nabídky a před dodáním cenných papírů. Právo na odvolání souhlasu by tak mělo souviset s časovým okamžikem, kdy se významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost, které jsou důvodem k vypracování dodatku, objeví, a mělo by se uplatnit, pokud k této rozhodující události došlo v době, kdy byla nabídka platná, a před dodáním cenných papírů. Právo na odvolání souhlasu, jež investorům náleží z důvodu významné nové skutečnosti, podstatné chyby nebo podstatné nepřesnosti, které se objevily nebo byly zjištěny během doby platnosti prospektu, není dotčeno skutečností, že je příslušný dodatek uveřejněn po skončení doby platnosti daného prospektu. V konkrétním případě nabídky, která pokračuje na základě dvou po sobě následujících základních prospektů, nezbavuje skutečnost, že probíhá proces schvalování následného základního prospektu, emitenta povinnosti doplnit předchozí základní prospekt do konce doby jeho platnosti a umožnit uplatnění souvisejících práv na odvolání souhlasu. V zájmu zvýšení právní jistoty by mělo být v dodatku prospektu uvedeno, kdy právo na odvolání souhlasu zaniká. Finanční zprostředkovatelé by měli investory informovat o jejich právech a usnadnit řízení, pokud investoři uplatní své právo souhlas odvolat. |
(67) |
Povinnost emitenta přeložit celý prospekt do všech příslušných úředních jazyků odrazuje od přeshraničních nabídek nebo vícečetného obchodování. Pro usnadnění přeshraničních nabídek by se mělo do úředního jazyka nebo alespoň jednoho z úředních jazyků hostitelského členského státu nebo do jiného jazyka přijímaného příslušným orgánem daného členského státu přeložit pouze shrnutí. |
(68) |
Příslušný orgán hostitelského členského státu by měl mít právo obdržet od příslušného orgánu domovského členského státu osvědčení potvrzující, že prospekt byl sestaven v souladu s tímto nařízením. Příslušný orgán domovského členského státu by měl rovněž emitenta nebo osobu pověřenou sestavením prospektu vyrozumět o osvědčení o schválení prospektu, které je určeno orgánu hostitelského členského státu, aby emitentovi nebo osobě pověřené sestavením prospektu poskytl jistotu, zda a kdy bylo oznámení ve skutečnosti učiněno. Veškeré předávání dokumentů mezi příslušnými orgány za účelem oznamování by se mělo uskutečňovat prostřednictvím oznamovacího portálu, který bude zřízen orgánem ESMA. |
(69) |
Pokud toto nařízení emitentovi umožňuje zvolit si pro účely schválení prospektu svůj domovský členský stát, je vhodné zajistit, aby tento emitent mohl jako nedílnou součást svého prospektu použít registrační dokument nebo univerzální registrační dokument, který již byl schválen příslušným orgánem jiného členského státu. Měl by proto být zaveden systém oznamování mezi příslušnými orgány, aby bylo zajištěno, že takový registrační dokument nebo univerzální registrační dokument nebude podléhat kontrole nebo schválení ze strany příslušného orgánu schvalujícího prospekt a že příslušné orgány zůstávají odpovědné pouze za tu nedílnou součást prospektu, kterou schválily, a to i v případě, kdy je následně vypracován dodatek. |
(70) |
Aby se zajistilo úplné dosažení účelu tohoto nařízení, je rovněž nezbytné rozšířit jeho působnost na cenné papíry vydané emitenty, kteří se řídí právem třetích zemí. S cílem zajistit výměnu informací a spolupráci s orgány třetích zemí v souvislosti s účinným prosazováním tohoto nařízení by příslušné orgány měly uzavřít se svými partnery ve třetích zemích dohody o spolupráci. Veškeré předávání osobních údajů prováděné na základě těchto dohod by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (13) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (14). |
(71) |
Různorodost příslušných orgánů v členských státech, které mají různé pravomoci, může vytvářet zbytečné náklady a vést k překrývání pravomocí, aniž by to přinášelo jakékoli výhody. V každém členském státě by měl být určen jediný orgán příslušný ke schvalování prospektů a k vykonávání dohledu nad dodržováním tohoto nařízení. Tento příslušný orgán by měl být zřízen jako správní orgán a v takové podobě, aby byla zaručena jeho nezávislost na hospodářských subjektech a aby se vyloučil střet zájmů. Určení orgánu příslušného ke schvalování prospektů by nemělo vylučovat spolupráci mezi tímto příslušným orgánem a třetími osobami, například regulátory v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví nebo orgány odpovědnými za kótování cenných papírů, aby byla zaručena efektivní kontrola a schvalování prospektů v zájmu emitentů, investorů, účastníků trhu a trhů. Přenesení úkolů příslušného orgánu na třetí osoby by mělo být povoleno pouze v případech, kdy se úkoly týkají uveřejnění schválených prospektů. |
(72) |
Účinnost dohledu příslušných orgánů členských států je zaručena souborem jejich účinných nástrojů, pravomocí a zdrojů. Toto nařízení by proto mělo zejména stanovit minimální soubor dohledových a vyšetřovacích pravomocí, které by měly být svěřeny příslušným orgánům členských států v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Pokud to vyžaduje vnitrostátní právo, měly by být tyto pravomoci vykonávány na základě žádosti podané příslušným soudním orgánům. Při výkonu svých pravomocí podle tohoto nařízení by příslušné orgány a ESMA měly jednat objektivně a nestranně a měly by rozhodovat samostatně. |
(73) |
Za účelem odhalování případů porušení tohoto nařízení je nutné, aby příslušné orgány byly oprávněny vstupovat do jiných míst než do soukromých obydlí fyzických osob a zajišťovat tam dokumenty. Přístup do těchto prostor je nutný, jestliže existuje důvodné podezření, že existují dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu kontroly nebo šetření, které by mohly být důležité k prokázání porušení tohoto nařízení. Kromě toho je přístup do těchto prostor nezbytný, pokud osoba, které již byla předána žádost o informace, této žádosti nevyhoví nebo pokud existují rozumné důvody k přesvědčení, že i v případě, že by žádost byla podána, by jí nebylo vyhověno nebo že by byly odstraněny, pozměněny nebo zničeny dokumenty či informace, jichž se žádost o informace týká. |
(74) |
V souladu se sdělením Komise ze dne 8. prosince 2010 nazvaném „Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb“ a s cílem zajistit splnění požadavků tohoto nařízení je nutné, aby členské státy učinily nezbytné kroky, jimiž zajistí, že z porušení tohoto nařízení vyplynou příslušné správní sankce a jiná správní opatření. Tyto sankce a opatření by měly být účinné, přiměřené a odrazující a měly by zajistit, že v členských státech bude uplatňován společný přístup a že bude vyvolán odrazující účinek. Toto nařízení by nemělo omezovat schopnost členských států stanovit vyšší úrovně správních sankcí. |
(75) |
Aby se zajistilo, že rozhodnutí ukládající správní sankce a jiná správní opatření přijatá příslušnými orgány mají odrazující účinek na širokou veřejnost, měla by být zpravidla uveřejněna, pokud příslušný orgán v souladu s tímto nařízením nepovažuje za nutné zvolit anonymizované uveřejnění, uveřejnění odložit nebo rozhodnutí neuveřejnit vůbec. |
(76) |
Ačkoliv by členské státy měly mít možnost stanovit pravidla týkající se správních sankcí i trestních sankcí v případě týchž porušení předpisů, nemělo by se od členských států vyžadovat, aby stanovily správní sankce za porušení tohoto nařízení, na něž se vztahují trestní sankce podle jejich vnitrostátního práva, do dne 21. července 2018. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny ukládat za stejný čin správní i trestní sankce, avšak měly by mít možnost tak učinit, pokud to umožňují jejich vnitrostátní právní předpisy. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů pro účely tohoto nařízení včas spolupracovat, mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného porušení předpisů příslušným soudním orgánům k trestnímu stíhání. |
(77) |
Oznamovatelé mohou upozorňovat příslušné orgány na nové informace, které jim pomáhají při odhalování případů porušení tohoto nařízení a ukládání sankcí za ně. Toto nařízení by proto mělo zajistit, aby byla k dispozici odpovídající opatření, která oznamovatelům umožní upozorňovat příslušné orgány na skutečné či potenciální případy porušení tohoto nařízení a ochrání je před odplatou. |
(78) |
Aby byly upřesněny požadavky stanovené tímto nařízením, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o minimální informační obsah určitých dokumentů uveřejněných v souvislosti s převzetím pomocí výměnné nabídky, s fúzí nebo s rozdělením, kontrolu, schvalování, ukládání a přezkum univerzálního registračního dokumentu a jakýchkoli jeho změn, jakož i podmínky, za nichž zaniká status častého emitenta, formát prospektu, základního prospektu a konečných podmínek a konkrétní informace, které musí prospekt obsahovat, minimální informace, které mají být obsaženy v univerzálním registračním dokumentu, redukované informace, které mají být obsaženy ve zjednodušeném prospektu v případech sekundární emise a malých a středních podniků, specifický redukovaný obsah a standardizovaný formát a pořadí informací v unijním prospektu pro růst a jeho zvláštním shrnutí, kritéria pro posuzování a prezentaci rizikových faktorů emitentem, kontrolu a schvalování prospektů a obecná kritéria rovnocennosti prospektů sestavených emitenty ze třetích zemí. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (15). Zejména v zájmu zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a tito odborníci mají systematicky přístup na zasedání skupin odborníků Komise zabývajících se vypracováním aktů v přenesené pravomoci. |
(79) |
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o rovnocennost právních předpisů třetích zemí týkajících se prospektu, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí rozhodnutí o takovéto rovnocennosti. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). |
(80) |
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajistit přiměřenou ochranu investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce specializovaným odborným znalostem, jimiž ESMA disponuje, by bylo účelné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních technických norem, jejichž součástí nejsou politická rozhodnutí, a jejich předložením Komisi. |
(81) |
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy vypracované orgánem ESMA, pokud jde o obsah a formát prezentace klíčových finančních informací, které mají být zahrnuty do shrnutí, případy, kdy je v prospektu možné neuvést určité informace, informace, začleňované do prospektu prostřednictvím odkazu, a další druhy dokumentů požadovaných podle právních předpisů Unie, dále pokud jde o uveřejnění prospektu, údaje nezbytné pro klasifikaci prospektů v mechanismu pro uchovávání provozovaném orgánem ESMA, ustanovení týkající se propagačních sdělení, situace, kdy významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost v informacích obsažených v prospektu vyžadují, aby byl uveřejněn dodatek prospektu, technické mechanismy nezbytné pro fungování oznamovacího portálu orgánu ESMA, minimální obsah dohod o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí a vzorové dokumenty, které mají být k tomuto účelu používány, a informace, které si vyměňují příslušné orgány a ESMA v rámci povinnosti spolupracovat. Komise by měla tyto návrhy regulačních technických norem přijímat prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU a v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. |
(82) |
Komisi by rovněž měla být svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy vypracované orgánem ESMA, pokud jde o standardní formuláře, šablony a postupy pro oznamování osvědčení o schválení, prospektu, registračního dokumentu, univerzálního registračního dokumentu, jakéhokoli jeho dodatku a překladu, dodatku prospektu a překladu prospektu nebo shrnutí, standardní formuláře, šablony a postupy pro spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány a postupy a formuláře pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgánem ESMA. Komise by měla tyto prováděcí technické normy přijímat prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. |
(83) |
Při výkonu svých přenesených a prováděcích pravomocí v souladu s tímto nařízením by Komise měla dodržovat tyto zásady:
|
(84) |
Jakékoli zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení, jako je výměna či předávání osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být prováděno v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a jakákoli výměna či předávání informací prostřednictvím orgánu ESMA by měly být prováděny v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. |
(85) |
Komise by měla do 21. července 2022 přezkoumat uplatňování tohoto nařízení a zejména posoudit, zda jsou režimy zpřístupňování informací pro sekundární emise a pro unijní prospekt pro růst, univerzální registrační dokument a shrnutí prospektu nadále vhodné pro naplňování cílů tohoto nařízení. Zpráva by měla zejména obsahovat analýzu příslušných číselných údajů a trendů týkajících se unijního prospektu pro růst a posoudit, zda tento nový režim zajišťuje náležitou rovnováhu mezi ochranou investorů a snížením administrativní zátěže pro společnosti, které je mohou využívat. V rámci tohoto přezkumu by mělo být rovněž posouzeno, zda emitenti, zejména pak malé a střední podniky, mohou získat LEI a ISIN s přiměřenými náklady a za přiměřenou dobu. |
(86) |
Uplatňování požadavků stanovených v tomto nařízení by mělo být odloženo, aby bylo možné přijmout akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty a aby příslušné orgány a účastníci trhu měli možnost se přizpůsobit a naplánovat uplatňování nových opatření. |
(87) |
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž posílení ochrany investorů a zvýšení efektivnosti trhu a zároveň vytvoření unie kapitálových trhů, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
(88) |
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Proto je třeba toto nařízení vykládat a uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami. |
(89) |
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a výjimky
1. Toto nařízení stanovuje požadavky na sestavování, schvalování a šíření prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce cenných papírů nebo při přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu umístěném nebo provozovaném v členském státě.
2. Toto nařízení se nepoužije na tyto druhy cenných papírů:
a) |
podílové jednotky vydané subjekty kolektivního investování jinými než uzavřeného typu; |
b) |
nekapitálové cenné papíry vydané členským státem nebo orgány jeho regionální nebo místní samosprávy, veřejnými mezinárodními organizacemi, jejichž členy je jeden nebo více členských států, Evropskou centrální bankou nebo centrálními bankami členských států; |
c) |
podíly na kapitálu centrálních bank členských států; |
d) |
cenné papíry nepodmíněně a neodvolatelně zaručené členským státem nebo orgány jeho regionální nebo místní samosprávy; |
e) |
cenné papíry vydávané spolky s právní subjektivitou nebo neziskovými organizacemi uznanými členským státem, které byly vydány za účelem získání finančních prostředků nezbytných k dosažení jejich neziskových cílů; |
f) |
nezastupitelné kapitálové podíly, jejichž hlavním účelem je zajistit držiteli právo obývat byt nebo jiný druh nemovitosti nebo jeho část, které nelze prodat, aniž by došlo ke vzdání se tohoto práva. |
3. Aniž je dotčen druhý pododstavec tohoto odstavce a článek 4, nevztahuje se toto nařízení na veřejné nabídky cenných papírů s celkovou hodnotou protiplnění v Unii nižší než 1 000 000 EUR; tento limit se počítá za období dvanáct měsíců.
Členské státy nerozšíří povinnost sestavit prospekt v souladu s tímto nařízením na veřejné nabídky cenných papírů uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce. V těchto případech však členské státy mohou stanovit na vnitrostátní úrovni jiné požadavky na zpřístupňování informací, pokud takové požadavky nepředstavují nepřiměřenou či zbytečnou zátěž.
4. Povinnost uveřejnit prospekt stanovená v čl. 3 odst. 1 se nevztahuje na žádný z následujících druhů veřejných nabídek cenných papírů:
a) |
nabídku cenných papírů určenou výhradně kvalifikovaným investorům; |
b) |
nabídku cenných papírů určenou méně než 150 fyzickým nebo právnickým osobám v jednom členském státě jiným než kvalifikovaným investorům; |
c) |
nabídku cenných papírů s jednotkovou jmenovitou hodnotou ve výši nejméně 100 000 EUR; |
d) |
nabídku cenných papírů určenou investorům nabývajícím cenné papíry s celkovou hodnotou protiplnění nejméně 100 000 EUR na jednoho investora, pro každou jednotlivou nabídku; |
e) |
akcie vydávané náhradou za již vydané akcie stejné třídy, pokud emise nových akcií neznamená zvýšení základního kapitálu emitenta; |
f) |
cenné papíry nabízené v souvislosti s nabídkou převzetí pomocí výměnné nabídky, je-li v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 21 odst. 2 uveřejněn dokument obsahující informace, které popisují transakci a její dopad na emitenta; |
g) |
cenné papíry, které jsou nabízeny, přiděleny nebo mají být přiděleny v souvislosti s fúzí nebo rozdělením, je-li v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 21 odst. 2 uveřejněn dokument obsahující informace, které popisují transakci a její dopad na emitenta; |
h) |
dividendy vyplácené stávajícím akcionářům v podobě akcií stejné třídy jako akcie, z nichž jsou tyto dividendy vypláceny, je-li zpřístupněn dokument obsahující informace o počtu a povaze akcií a důvody a podrobnosti nabídky; |
i) |
cenné papíry, které jsou nabízeny, přiděleny nebo mají být přiděleny stávajícím nebo bývalým vedoucím pracovníkům nebo zaměstnancům jejich zaměstnavatelem nebo přidruženým podnikem, je-li zpřístupněn dokument obsahující informace o počtu a povaze cenných papírů a důvody a podrobnosti nabídky nebo přidělení; |
j) |
nekapitálové cenné papíry vydávané průběžně či opakovaně úvěrovou institucí, u nichž je celková souhrnná hodnota protiplnění v Unii za nabízené cenné papíry počítaná za období dvanáct měsíců nižší než 75 000 000 EUR na úvěrovou instituci, pokud tyto cenné papíry:
|
5. Povinnost uveřejnit prospekt stanovená v čl. 3 odst. 3 se nevztahuje na přijetí k obchodování na regulovaném trhu u těchto cenných papírů a akcií, jde-li o:
a) |
cenné papíry, které jsou zastupitelné s cennými papíry, které již byly přijaty k obchodování na tomtéž regulovaném trhu, pokud po dobu dvanácti měsíců představují méně než 20 % počtu cenných papírů, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu; |
b) |
akcie vyplývající z konverze nebo výměny jiných cenných papírů nebo z výkonu práv z jiných cenných papírů, jsou-li výsledné akcie stejné třídy jako akcie, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, jestliže výsledné akcie po dobu dvanácti měsíců představují méně než 20 % počtu akcií stejné třídy, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, pokud jsou splněny podmínky stanovené v druhém pododstavci tohoto odstavce. |
c) |
cenné papíry, které jsou výsledkem konverze nebo výměny jiných cenných papírů, kapitálu nebo způsobilých závazků orgánem příslušným k řešení krize v důsledku uplatnění pravomoci uvedené v čl. 53 odst. 2, čl. 59 odst. 2 nebo čl. 63 odst. 1 nebo 2 směrnice 2014/59/EU; |
d) |
akcie vydávané náhradou za akcie stejné třídy, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, pokud emise těchto akcií neznamená zvýšení základního kapitálu emitenta; |
e) |
cenné papíry nabízené v souvislosti s nabídkou převzetí pomocí výměnné nabídky, je-li v souladu s podmínkami stanovenými čl. 21 odst. 2 uveřejněn dokument obsahující informace, které popisují transakci a její dopad na emitenta; |
f) |
cenné papíry, které jsou nabízeny či přiděleny nebo které mají být přiděleny v souvislosti s fúzí nebo rozdělením, je-li v souladu s podmínkami stanovenými čl. 21 odst. 2 uveřejněn dokument obsahující informace, které popisují transakci a její dopad na emitenta; |
g) |
akcie, které jsou nabízeny, přiděleny nebo mají být přiděleny bezplatně stávajícím akcionářům a dividendy vyplácené v podobě akcií stejné třídy jako akcie, z nichž jsou tyto dividendy vypláceny, jsou-li tyto akcie stejné třídy jako akcie, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, a je-li zpřístupněn dokument obsahující informace o počtu a povaze akcií a důvody a podrobnosti nabídky nebo přidělení; |
h) |
cenné papíry, které jsou nabízeny, přiděleny nebo mají být přiděleny stávajícím nebo bývalým vedoucím pracovníkům nebo zaměstnancům jejich zaměstnavatelem nebo přidruženým podnikem, pokud jsou uvedené cenné papíry stejné třídy jako cenné papíry již přijaté k obchodování na stejném regulovaném trhu a je-li zpřístupněn dokument obsahující informace o počtu a povaze cenných papírů a důvody a podrobnosti nabídky nebo přidělení; |
i) |
nekapitálové cenné papíry vydávané průběžně či opakovaně úvěrovou institucí, u nichž je celková souhrnná hodnota protiplnění v Unii za nabízené cenné papíry počítaná za období dvanácti měsíců nižší než 75 000 000 EUR na úvěrovou instituci, pokud tyto cenné papíry:
|
j) |
cenné papíry již přijaté k obchodování na jiném regulovaném trhu, za těchto podmínek:
|
Požadavek, aby výsledné akcie představovaly po dobu dvanácti měsíců méně než 20 % počtu akcií stejné třídy, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, jak je uvedeno v prvním pododstavci písm. b), se neuplatní v žádném z těchto případů:
a) |
pokud byl prospekt sestaven buď v souladu s tímto nařízením, nebo se směrnicí 2003/71/ES v návaznosti na veřejnou nabídku cenných papírů, které umožňují nabytí akcií, nebo v návaznosti na přijetí takovýchto cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu; |
b) |
pokud cenné papíry, které umožňují nabytí akcií, byly vydány před 20. červencem 2017; |
c) |
pokud jsou akcie považovány za položky kmenového kapitálu tier 1, jak je stanoveno v článku 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (19), u instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 uvedeného nařízení a jsou výsledkem konverze nástrojů vedlejšího kapitálu tier 1 vydaných stejnou institucí v důsledku rozhodné události podle čl. 54 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení; |
d) |
pokud jsou akcie považovány za použitelný kapitál nebo použitelný primární kapitál ve smyslu hlavy I kapitoly VI oddílu 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (20) a jsou výsledkem konverze jiných cenných papírů, k níž došlo za účelem splnění povinností pro dodržení solventnostního kapitálového požadavku nebo minimálního kapitálového požadavku stanoveného v hlavě I kapitole VI oddílech 4 a 5 směrnice 2009/138/ES nebo skupinového solventnostního kapitálového požadavku stanoveného v hlavě III směrnice 2009/138/ES. |
6. Výjimky z povinnosti uveřejnit prospekt uvedené v odstavcích 4 a 5 lze kombinovat. Nelze však kombinovat výjimky uvedené v odst. 5 prvním pododstavci písm. a) a b), může-li tato kombinace vést k bezprostřednímu nebo pozdějšímu přijetí k obchodování více než 20 % počtu akcií stejné třídy, které již byly přijaty k obchodování na stejném regulovaném trhu, během dvanácti měsíců, aniž je uveřejněn prospekt.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijmout v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní stanovením minimálního informačního obsahu dokumentů uvedených v odst. 4 písm. f) a g) a v odst. 5 prvním pododstavci písm. e) a f) tohoto článku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) |
„cennými papíry“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 směrnice 2014/65/EU s výjimkou nástrojů peněžního trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2014/65/EU se splatností kratší než dvanáct měsíců; |
b) |
„kapitálovými cennými papíry“ akcie a jiné převoditelné cenné papíry rovnocenné akciím i jiné druhy převoditelných cenných papírů opravňující k získání uvedených cenných papírů v důsledku jejich konverze nebo v důsledku výkonu práv s nimi spojených, pokud jsou cenné papíry druhého typu vydány emitentem základních akcií nebo subjektem patřícím do skupiny uvedeného emitenta; |
c) |
„nekapitálovými cennými papíry“ všechny cenné papíry, které nejsou kapitálovými cennými papíry; |
d) |
„veřejnou nabídkou cenných papírů“ sdělení osobám v jakékoli podobě a jakýmkoli způsobem, které uvádí dostatečné informace o podmínkách nabídky a cenných papírech, které jsou nabízeny, tak, aby byl investor schopen rozhodnout se o koupi nebo o upsání těchto cenných papírů. Tato definice se vztahuje i na umístění cenných papírů finančními zprostředkovateli; |
e) |
„kvalifikovanými investory“ osoby nebo subjekty, které jsou uvedeny v bodech 1) až 4) oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU, a osoby nebo subjekty, s nimiž je na žádost zacházeno jako s profesionálními zákazníky v souladu s oddílem II uvedené přílohy nebo které jsou uznány jako způsobilé protistrany v souladu s článkem 30 směrnice 2014/65/EU, pokud neuzavřely dohodu o tom, že s nimi bude zacházeno jako s neprofesionálními zákazníky v souladu s čtvrtým pododstavcem oddílu I uvedené přílohy. Pro účely uplatňování první věty tohoto písmene oznámí investiční podniky a úvěrové instituce emitentovi na jeho žádost zařazení svých zákazníků, s výhradou dodržení příslušných právních předpisů o ochraně osobních údajů; |
f) |
„malými a středními podniky“ jakákoliv z těchto možností:
|
g) |
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
h) |
„emitentem“ právnická osoba, která vydává nebo navrhuje vydat cenné papíry; |
i) |
„osobou nabízející cenné papíry“ právnická nebo fyzická osoba, která veřejně nabízí cenné papíry; |
j) |
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU; |
k) |
„propagačním sdělením“ sdělení, které má obě tyto vlastnosti:
|
l) |
„regulovanými informacemi“ regulované informace ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. k) směrnice 2004/109/ES; |
m) |
„domovským členským státem“:
|
n) |
„hostitelským členským státem“ členský stát, v němž se provádí veřejná nabídka cenných papírů nebo v němž se žádá o jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu, pokud se liší od domovského členského státu; |
o) |
„příslušným orgánem“ orgán, který každý členský stát určil v souladu s článkem 31, pokud toto nařízení nestanoví jinak; |
p) |
„subjektem kolektivního investování jiného než uzavřeného typu“ podílové fondy a investiční společnosti, které mají obě z těchto vlastností:
|
q) |
„podílovými jednotkami subjektů kolektivního investování“ cenné papíry vydávané subjektem kolektivního investování, které představují práva účastníků na aktiva tohoto subjektu; |
r) |
„schválením“ kladný akt, který je výsledkem kontroly úplnosti, soudržnosti a srozumitelnosti informací uvedených v prospektu příslušným orgánem domovského členského státu; |
s) |
„základním prospektem“ prospekt, který splňuje požadavky článku 8 a, s ohledem na rozhodnutí emitenta, konečné podmínky nabídky; |
t) |
„pracovními dny“ pracovní dny relevantního příslušného orgánu kromě sobot, nedělí a státních svátků, které jsou definovány ve vnitrostátních právních předpisech, jež se na tento příslušný orgán vztahují; |
u) |
„mnohostranným obchodním systémem“ mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU; |
v) |
„organizovaným obchodním systémem“ organizovaný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU; |
w) |
„trhem pro růst malých a středních podniků“ trh pro růst malých a středních podniků ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 12 směrnice 2014/65/EU; |
x) |
„emitentem ze třetí země“ emitent usazený ve třetí zemi; |
y) |
„dobou trvání nabídky“ období, během něhož mohou potenciální investoři nakupovat nebo upisovat dotčené cenné papíry; |
z) |
„trvalým nosičem dat“ jakýkoliv nástroj, který:
|
Článek 3
Povinnost uveřejnit prospekt a osvobození od této povinnosti
1. Aniž je dotčen čl. 1 odst. 4, lze cenné papíry se v Unii veřejně nabízet pouze po předchozím uveřejnění prospektu v souladu s tímto nařízením.
2. Aniž je dotčen článek 4, může se členský stát rozhodnout osvobodit veřejné nabídky cenných papírů stanovené v odstavci 1od povinnosti uveřejnit prospekt, pokud:
a) |
tyto nabídky nepodléhají oznamování podle článku 25 a |
b) |
celková hodnota protiplnění každé takové nabídky v Unii je nižší než peněžní částka vypočtená za období dvanácti měsíců, jež nepřesahuje 8 000 000 EUR. |
Členské státy uvědomí Komisi a orgán ESMA o tom, zda a jakým způsobem se rozhodnou uplatnit osvobození podle prvního pododstavce, včetně peněžní částky, pod jejíž úrovní se toto osvobození na nabídky v daném členském státě vztahuje. Oznámí rovněž Komisi a orgánu ESMA veškeré následné změny této peněžní částky.
3. Aniž je dotčen čl. 1 odst. 5, lze cenné papíry přijmout k obchodování na regulovaném trhu umístěném nebo provozovaném v Unii pouze po předchozím uveřejnění prospektu v souladu s tímto nařízením.
Článek 4
Dobrovolný prospekt
1. Pokud veřejná nabídka cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu spadají mimo oblast působnosti tohoto nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 nebo jsou od povinnosti uveřejnit prospekt osvobozeny v souladu s čl. 1 odst. 4 nebo 5 či čl. 3 odst. 2, jsou emitent, osoba nabízející cenné papíry, nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, oprávněni sestavit prospekt v souladu s tímto nařízením dobrovolně.
2. S takto dobrovolně sestaveným prospektem, jenž je schválen příslušným orgánem domovského členského státu určeným podle čl. 2 písm. m), jsou spjata veškerá práva a povinnosti, jež jsou stanoveny pro prospekt, který je vyžadován podle tohoto nařízení, a tento dobrovolně sestavený prospekt podléhá všem ustanovením tohoto nařízení, a to pod dohledem uvedeného příslušného orgánu.
Článek 5
Pozdější další prodej cenných papírů
1. Každý pozdější další prodej cenných papírů, které byly dříve předmětem jednoho či více druhů veřejných nabídek cenných papírů uvedených v čl. 1 odst. 4 písm. a) až d), se považuje za samostatnou nabídku a pro účely stanovení, zda tento další prodej představuje veřejnou nabídku cenných papírů, se použije definice uvedená v čl. 2 písm. d). Umístění cenných papírů pomocí finančních zprostředkovatelů podléhá uveřejnění prospektu, pokud se na konečné umístění nevztahuje jedna z výjimek uvedených v čl. 1 odst. 4 písm. a) až d).
V případě takového pozdějšího dalšího prodeje cenných papírů nebo konečného umístění cenných papírů pomocí finančních zprostředkovatelů se žádný další prospekt nevyžaduje, pokud je k dispozici platný prospekt podle článku 12 a emitent nebo osoba odpovědná za sestavení tohoto prospektu s jeho použitím na základě písemné dohody souhlasí.
2. Jestliže se prospekt týká přijetí nekapitálových cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu a tyto mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, nesmí být tyto cenné papíry dále prodány nekvalifikovaným investorům, ledaže je v souladu s tímto nařízením sestaven prospekt vhodný pro nekvalifikované investory.
KAPITOLA II
SESTAVENÍ PROSPEKTU
Článek 6
Prospekt
1. Aniž jsou dotčeny čl. 14 odst. 2 a čl. 18 odst. 1, obsahuje prospekt nezbytné informace, které jsou podstatné pro to, aby investor informovaně posoudil:
a) |
aktiva a pasiva, zisky a ztráty, finanční situaci a vyhlídky emitenta a kteréhokoli ručitele; |
b) |
práva spojená s cennými papíry; a |
c) |
důvody emise a její dopady na emitenta. |
Tyto informace mohou být různé v závislosti na jakémkoliv z těchto faktorů:
a) |
povaze emitenta; |
b) |
druhu cenných papírů; |
c) |
situaci emitenta; |
d) |
případně na tom, zda mají nekapitálové cenné papíry jednotkovou jmenovitou hodnotou nejméně 100 000 EUR nebo zda mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, či nikoliv. |
2. Informace v prospektu jsou písemné a jsou uvedeny ve snadno analyzovatelné, stručné a srozumitelné formě, s přihlédnutím ke skutečnostem uvedeným v odst. 1 druhém pododstavci.
3. Emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, mohou sestavit prospekt jako jediný dokument nebo jako samostatné dokumenty.
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 8 a čl. 7 odst. 1 druhý pododstavec, jsou v prospektu složeném ze samostatných dokumentů požadované informace rozděleny na registrační dokument, popis cenných papírů a shrnutí. Registrační dokument obsahuje informace týkající se emitenta. Popis cenných papírů obsahuje informace týkající se cenných papírů, které jsou veřejně nabízeny nebo mají být přijaty k obchodování na regulovaném trhu.
Článek 7
Shrnutí prospektu
1. Prospekt obsahuje shrnutí, které uvádí klíčové informace, jež investoři potřebují, aby porozuměli povaze a rizikům emitenta, ručitele a cenných papírů, které jsou nabízeny či přijímány k obchodování na regulovaném trhu, a které má být vykládáno ve spojení s ostatními částmi prospektu, aby investorům pomohlo zvážit, zda do takových cenných papírů investovat.
Odchylně od prvního pododstavce není shrnutí vyžadováno, jestliže se prospekt týká přijetí nekapitálových cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu a tyto:
a) |
mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, nebo |
b) |
mají jednotkovou jmenovitou hodnotu nejméně 100 000 EUR. |
2. Obsah shrnutí musí být přesný, poctivý a jasný a nesmí být zavádějící. Shrnutí je třeba chápat jako úvod k prospektu a musí být v souladu s ostatními částmi prospektu.
3. Shrnutí se vypracuje jako krátký a stručný dokument, který po vytištění nepřesahuje maximální délku sedmi stran velikosti A4. Shrnutí:
a) |
je prezentováno a uspořádáno tak, aby se snadno četlo, přičemž je použito písmo čitelné velikosti; |
b) |
je sepsáno v jazyce a stylem, které umožňují snadno porozumět informacím, a zejména v jazyce, který je jasný, netechnický, stručný a srozumitelný pro investory. |
4. Shrnutí tvoří tyto čtyři oddíly:
a) |
úvod, jenž obsahuje upozornění; |
b) |
klíčové informace o emitentovi; |
c) |
klíčové informace o cenných papírech; |
d) |
klíčové informace o veřejné nabídce cenných papírů nebo o jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu. |
5. Oddíl uvedený v odst. 4 písm. a) obsahuje:
a) |
název cenných papírů a jejich mezinárodní identifikační číslo (ISIN); |
b) |
totožnost a kontaktní údaje emitenta, včetně jeho identifikačního označení právnické osoby (LEI); |
c) |
případně totožnost a kontaktní údaje osoby nabízející cenné papíry, včetně jejího LEI, má-li právní osobnost, nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu; |
d) |
totožnost a kontaktní údaje příslušného orgánu, který prospekt schvaluje, a pokud se liší, příslušného orgánu, který schválil registrační dokument nebo univerzální registrační dokument; |
e) |
datum schválení prospektu. |
Tento oddíl obsahuje tato upozornění:
a) |
shrnutí je třeba číst jako úvod k prospektu; |
b) |
jakékoli rozhodnutí investovat do cenných papírů by mělo být založeno na tom, že investor zváží prospekt jako celek; |
c) |
případně, že by investor mohl přijít o veškerý investovaný kapitál nebo jeho část, a pokud se odpovědnost investora neomezuje na výši jeho investice, upozornění, že by mohl přijít o více než o investovaný kapitál, a rozsah takové potenciální ztráty; |
d) |
v případě, že je u soudu vznesen nárok na základě informací uvedených v prospektu, může být žalujícímu investorovi podle vnitrostátního práva uložena povinnost uhradit náklady na překlad prospektu před zahájením soudního řízení; |
e) |
občanskoprávní odpovědnost nesou pouze ty osoby, které shrnutí včetně jeho překladu předložily, avšak pouze pokud je shrnutí zavádějící, nepřesné nebo v rozporu s ostatními částmi prospektu nebo pokud shrnutí ve spojení s ostatními částmi prospektu neposkytuje klíčové informace, které investorům pomáhají při rozhodování, zda do dotyčných cenných papírů investovat; |
f) |
případně upozornění týkající se srozumitelnosti vyžadované v souladu s čl. 8 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1286/2014. |
6. Oddíl uvedený v odst. 4 písm. b) obsahuje tyto informace:
a) |
v pododdíle s názvem „Kdo je emitentem cenných papírů?“ stručný popis emitenta cenných papírů včetně alespoň těchto informací:
|
b) |
v pododdíle s názvem „Které finanční informace o emitentovi jsou klíčové?“ výběr historických klíčových finančních informací uvedených za každý účetní rok období, na něž se historické finanční informace vztahují, a za každé další mezitímní účetní období, doplněný srovnávacími údaji za totéž období předchozího účetního roku. Požadavek ohledně srovnávacích rozvahových informací se splní uvedením rozvahových informací ke konci roku. Klíčové finanční informace případně zahrnují:
|
c) |
v pododdíle s názvem „Jaká jsou hlavní rizika, která jsou specifická pro daného emitenta?“ stručný popis nejvýznamnějších rizikových faktorů obsažených v prospektu, které jsou specifické pro daného emitenta, přičemž se nepřekročí celkový počet rizikových faktorů stanovený v odstavci 10. |
7. Oddíl uvedený v odst. 4 písm. c) obsahuje tyto informace:
a) |
v pododdíle s názvem „Jaké jsou hlavní rysy cenných papírů?“ stručný popis cenných papírů, které jsou veřejně nabízeny nebo přijímány k obchodování naregulovaném trhu, a to přinejmenším včetně:
|
b) |
v pododdíle s názvem „Kde budou cenné papíry obchodovány?“ informace o tom, zda cenné papíry podléhají nebo budou podléhat žádosti o přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo k obchodování v mnohostranném obchodním systému, a identitu všech trhů, na nichž cenné papíry jsou nebo mají být obchodovány; |
c) |
pokud je za cenné papíry poskytnuta záruka, v pododdíle s názvem „Je za cenné papíry poskytnuta záruka?“ tyto informace:
|
d) |
v pododdíle s názvem „Jaká jsou hlavní rizika, která jsou specifická pro tyto cenné papíry?“ stručný popis nejvýznamnějších rizikových faktorů obsažených v prospektu, které jsou specifické pro dané cenné papíry, přičemž se nepřekročí celkový počet rizikových faktorů stanovený v odstavci 10. |
Je-li nutné, aby bylo sestaveno sdělení klíčových informací podle nařízení (EU) č. 1286/2014, emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, mohou nahradit obsah stanovený v tomto odstavci informacemi stanovenými v čl. 8 odst. 3 písm. c) až i) nařízení (EU) č. 1286/2014. Pokud se použije nařízení (EU) č. 1286/2014, může každý členský stát, který pro účely tohoto nařízení vystupuje jako domovský členský stát, vyžadovat od emitentů, osob nabízejících cenné papíry nebo osob, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, aby v prospektech schvalovaných jeho příslušným orgánem nahradili obsah stanovený v tomto odstavci informacemi stanovenými v čl. 8 odst. 3 písm. c) až i) nařízení (EU) č. 1286/2014.
Pokud dochází k nahrazení obsahu podle druhého pododstavce, zvýší se maximální počet stran stanovený v odstavci 3 o tři dodatečné strany velikosti A4. Obsah sdělení klíčových informací se stane samostatným oddílem shrnutí. Ve stránkovém rozvržení uvedeného oddílu musí být zřetelně označeno, že jde o obsah sdělení klíčových informací podle čl. 8 odst. 3 písm. c) až i) nařízení (EU) č. 1286/2014.
Pokud se v souladu s čl. 8 odst. 9 třetím pododstavcem jediné shrnutí vztahuje na několik cenných papírů, které se liší pouze v určitých velice omezených detailech, jako je emisní kurz nebo datum splatnosti, maximální počet stran stanovený v odstavci 3 se zvýší o dvě dodatečné strany velikosti A4. Je-li však pro tyto cenné papíry vyžadováno sestavení sdělení klíčových informací podle nařízení (EU) č. 1286/2014 a emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, provedou nahrazení obsahu uvedené v druhém pododstavci tohoto odstavce, maximální počet stran se zvýší o tři dodatečné strany velikosti A4 na každý další cenný papír.
Pokud shrnutí obsahuje informace uvedené v prvním pododstavci písm. c), maximální počet stran uvedený v odstavci 3 se zvýší o jednu dodatečnou stranu velikosti A4.
8. Oddíl uvedený v odst. 4 písm. d) obsahuje tyto informace:
a) |
v pododdíle s názvem „Za jakých podmínek a podle jakého časového rozvrhu mohu investovat do tohoto cenného papíru?“ případné obecné podmínky a očekávaný časový rozvrh nabídky, informace o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, plán distribuce, částka a procentní podíl okamžitého zředění vyplývajícího z nabídky a odhad celkových nákladů spojených s emisí nebo nabídkou, včetně odhadovaných nákladů, které emitent nebo osoba nabízející cenné papíry naúčtují investorovi; |
b) |
liší-li se od emitenta, v pododdíle s názvem „Kdo je osobou nabízející cenné papíry nebo osobou, která žádá o přijetí k obchodování?“ stručný popis osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, včetně jejich sídla a právní formy, právních předpisů, na jejichž základě provozují svoji činnost, a země, v níž jsou registrováni; |
c) |
v pododdíle s názvem „Proč je tento prospekt sestavován?“ stručný popis důvodů nabídky nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, jakož i případně
|
9. V rámci každého z oddílů popsaných v odstavcích 6, 7 a 8 může emitent doplnit dílčí záhlaví, považuje-li to za nutné.
10. Celkový počet rizikových faktorů obsažených v oddílech shrnutí uvedených v odst. 6 písm. c) a v odst. 7 prvním pododstavci písm. c) bodě iv) a písm. d) nesmí překročit 15.
11. Shrnutí nesmí obsahovat křížové odkazy na jiné části prospektu ani do něj nesmí být začleněny informace ve formě odkazu.
12. Je-li pro veřejně nabízené cenné papíry vyžadováno sestavení sdělení klíčových informací podle nařízení (EU) č. 1286/2014 a domovský členský stát od emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, vyžaduje nahrazení obsahu sdělení klíčových informací podle odst. 7 druhého pododstavce druhé věty tohoto článku, má se za to, že osoby, jež jménem emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, poskytují o cenných papírech poradenství nebo je prodávají, splnily v době trvání nabídky povinnost poskytnout sdělení klíčových informací v souladu s článkem 13 nařízení (EU) č. 1286/2014, jestliže namísto něho dotčeným investorům poskytly shrnutí prospektu ve lhůtách a za podmínek stanovených v článcích 13 a 14 uvedeného nařízení.
13. ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví obsah a formát prezentace klíčových finančních informací uvedených v odst. 6 písm. b) a příslušných klíčových finančních informací uvedených v odst. 7 prvním pododstavci písm. c) bodě iii), a to s ohledem na jednotlivé druhy cenných papírů a emitentů a při zajištění toho, aby předkládané informace byly stručné a srozumitelné.
Předloží je Komisi do 21. července 2018.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 8
Základní prospekt
1. U nekapitálových cenných papírů včetně opčních listů v jakékoli formě se může podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, prospekt skládat ze základního prospektu obsahujícího nezbytné informace o emitentovi a cenných papírech, které jsou veřejně nabízeny nebo mají být přijaty k obchodování na regulovaném trhu.
2. Základní prospekt obsahuje tyto informace:
a) |
šablonu s názvem „formulář pro konečné podmínky“, která se vyplní u každé jednotlivé emise, a s uvedením volitelných možností, které jsou k dispozici ohledně informací, jež mají být stanoveny v konečných podmínkách nabídky; |
b) |
adresu internetových stránek, na nichž budou konečné podmínky uveřejněny. |
3. Obsahuje-li základní prospekt volitelné možnosti ohledně informací vyžadovaných v příslušném popise cenných papírů, v konečných podmínkách se stanoví, které z těchto volitelných možností se vztahují k jednotlivé emisi, a to odkazem na příslušné oddíly základního prospektu nebo zopakováním těchto informací.
4. Konečné podmínky se uvedou ve formě samostatného dokumentu nebo se začlení do základního prospektu nebo jakéhokoli jeho dodatku. Musí být vypracovány ve snadno analyzovatelné a srozumitelné formě.
Konečné podmínky obsahují pouze informace, které se týkají popisu cenných papírů, a neslouží k doplnění základního prospektu. V takových případech se použije čl. 17 odst. 1 písm. b).
5. Pokud konečné podmínky nejsou začleněny do základního prospektu ani do jeho dodatku, emitent je uveřejní v souladu s podmínkami stanovenými v článku 21 a podá k uložení příslušnému orgánu domovského členského státu, a to co nejdříve od okamžiku veřejné nabídky cenných papírů a pokud možno před započetím veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu.
Konečné podmínky musí obsahovat jasné a výrazné prohlášení uvádějící:
a) |
že konečné podmínky byly vypracovány pro účely tohoto nařízení a musí být vykládány ve spojení se základním prospektem a jakýmkoli jeho dodatkem, aby bylo možné získat všechny relevantní informace; |
b) |
kde jsou základní prospekt a jakýkoli jeho dodatek uveřejněny v souladu s podmínkami stanovenými v článku 21; |
c) |
že je ke konečným podmínkám přiloženo shrnutí jednotlivé emise. |
6. Základní prospekt lze sestavit jako jediný dokument nebo jako samostatné dokumenty.
Pokud emitent, osoby nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, podali k uložení registrační dokument pro nekapitálové cenné papíry nebo univerzální registrační dokument podle článku 9 a rozhodnou se, že sestaví základní prospekt, musí základní prospekt obsahovat:
a) |
informace obsažené v registračním dokumentu nebo univerzálním registračním dokumentu; |
b) |
informace, které by jinak byly obsaženy v příslušném popisu cenných papírů s výjimkou konečných podmínek, jestliže konečné podmínky nejsou zahrnuty v základním prospektu. |
7. Jasně se oddělí specifické informace o každém z jednotlivých cenných papírů začleněných do základního prospektu.
8. Shrnutí se vypracuje, jakmile jsou konečné podmínky zahrnuty do základního prospektu nebo do dodatku nebo podány k uložení, a toto shrnutí se týká každé jednotlivé emise.
9. Na shrnutí týkající se jednotlivé emise se vztahují stejné požadavky jako na konečné podmínky, stanovené v tomto článku, a shrnutí se k těmto konečným podmínkám připojí.
Shrnutí týkající se jednotlivé emise splňuje požadavky článku 7 a poskytuje:
a) |
klíčové informace obsažené v základním prospektu, včetně klíčových informací o emitentovi; |
b) |
klíčové informace v konečném znění, včetně klíčových informací, které nebyly zahrnuty v základním prospektu. |
Pokud se konečné podmínky vztahují k několika cenným papírům, které se liší pouze v určitých velice omezených detailech, jako je emisní kurz nebo datum splatnosti, může být ke všem těmto cenným papírům přiloženo jediné shrnutí každé jednotlivé emise, pokud jsou informace vztahující se k jednotlivým cenným papírům jasně odděleny.
10. Informace obsažené v základním prospektu se v případě potřeby doplní v souladu s článkem 23.
11. Veřejná nabídka cenných papírů může pokračovat po skončení platnosti základního prospektu, na jehož základě byla zahájena, pokud je následný základní prospekt schválen a uveřejněn nejpozději v poslední den platnosti předchozího základního prospektu. Konečné podmínky takové nabídky obsahují na první straně výrazné upozornění, v němž je uveden poslední den platnosti předchozího základního prospektu a také informace o tom, kde bude uveřejněn následný základní prospekt. Následný základní prospekt obsahuje konečné podmínky z počátečního základního prospektu nebo jsou do něj tyto podmínky začleněny formou odkazu a odkazuje na konečné podmínky, které jsou relevantní pro trvající nabídku.
Právo na odvolání souhlasu podle čl. 23 odst. 2 se vztahuje rovněž na investory, kteří souhlasili s nákupem nebo upsáním cenných papírů během doby platnosti předchozího základního prospektu, pokud jim cenné papíry dosud nebyly dodány.
Článek 9
Univerzální registrační dokument
1. Každý emitent, jehož cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému, může každý účetní rok sestavit registrační dokument ve formě univerzálního registračního dokumentu, v němž popíše organizaci společnosti, podnikatelskou činnost, finanční situaci, zisk a vyhlídky, správu a řízení společnosti a vlastnickou strukturu.
2. Každý emitent, který se rozhodne, že každý účetní rok sestaví univerzální registrační dokument, jej předloží ke schválení příslušnému orgánu domovského členského státu v souladu s postupem podle čl. 20 odst. 2 a 4.
Poté, co byl emitentovi univerzální registrační dokument po dva po sobě následující účetní roky schválen příslušným orgánem, může být příslušnému orgánu následný univerzální registrační dokument podán k uložení bez předchozího schválení.
Pokud emitent poté univerzální registrační dokument za jeden účetní rok k uložení nepodá, přijde o výhodu možnosti podat jej k uložení bez předchozího schválení a všechny následné univerzální registrační dokumenty se musí předkládat příslušnému orgánu ke schválení, dokud nebude opět splněna podmínka stanovená ve druhém pododstavci.
Emitent musí ve své žádosti podané příslušnému orgánu uvést, zda je univerzální registrační dokument předkládán ke schválení, nebo podáván k uložení bez předchozího schválení.
Požádá-li emitent uvedený v druhém pododstavci tohoto odstavce o oznámení svého univerzálního registračního dokumentu podle článku 26, předloží univerzální registrační dokument ke schválení, včetně veškerých dřívějších změn podaných k uložení.
3. Emitenti, jimž byl přede dnem 21. července 2019 schválen registrační dokument, jenž byl sestaven v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (21), příslušným orgánem alespoň po dva po sobě následující účetní roky a kteří poté tento registrační dokument v souladu s čl. 12 odst. 3 směrnice 2003/71/ES každý rok uložili nebo jim byl schválen, mohou univerzální registrační dokument podat k uložení bez předchozího schválení v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem tohoto článku ode dne 21. července 2019.
4. Jakmile byly univerzální registrační dokument a jeho změny podle odstavců 7 a 9 tohoto článku schváleny nebo podány k uložení bez předchozího schválení, tento dokument a jeho změny se bez zbytečného odkladu uveřejní v souladu s podmínkami stanovenými v článku 21.
5. Univerzální registrační dokument musí splňovat jazykové požadavky stanovené v článku 27.
6. Informace lze do univerzálního registračního dokumentu za podmínek stanovených v článku 19 začlenit ve formě odkazu.
7. Po podání univerzálního registračního dokumentu k uložení nebo po jeho schválení může emitent informace, které jsou v něm obsaženy, kdykoli aktualizovat, a to podáním jeho změny příslušnému orgánu k uložení. S výhradou čl. 10 odst. 3 prvního a druhého pododstavce není při podání změny příslušnému orgánu k uložení vyžadováno schválení.
8. Příslušný orgán může kdykoli přezkoumat obsah univerzálního registračního dokumentu, který byl podán k uložení bez předchozího schválení, jakož i obsah jakýchkoli změn tohoto dokumentu.
Při přezkumu se příslušný orgán soustředí na kontrolu úplnosti, soudržnosti a srozumitelnosti informací uvedených v univerzálním registračním dokumentu a v jakýchkoli změnách tohoto dokumentu.
9. Pokud příslušný orgán v průběhu přezkumu zjistí, že univerzální registrační dokument nesplňuje normy týkající se úplnosti, srozumitelnosti a soudržnosti nebo že je třeba provést změny nebo doplnit informace, uvědomí o tom emitenta.
Žádost příslušného orgánu o změnu nebo o doplňující informace, která je určena emitentovi, musí emitent zohlednit v příštím univerzálním registračním dokumentu podávaném k uložení pro následující účetní rok, s výjimkou případů, kdy emitent hodlá použít univerzální registrační dokument jako nedílnou součást prospektu předkládaného ke schválení. V takovém případě emitent změnu univerzálního registračního dokumentu podá k uložení nejpozději při podání žádosti podle čl. 20 odst. 6.
Odchylně od druhého pododstavce emitent v případech, kdy jej příslušný orgán uvědomí, že se jeho žádost o změnu nebo doplňující informace týká podstatného opomenutí nebo podstatné chyby či podstatné nepřesnosti, které pravděpodobně budou pro veřejnost zavádějící ve vztahu ke skutečnostem a okolnostem, jež jsou důležité pro informované posouzení emitenta, podá změnu univerzálního registračního dokumentu k uložení bez zbytečného odkladu.
Příslušný orgán může požadovat, aby emitent vytvořil konsolidované znění změněného univerzálního registračního dokumentu, je-li toto konsolidované znění nezbytné k zajištění srozumitelnosti informací v něm uvedených. Emitent může konsolidované znění pozměněného univerzálního registračního dokumentu dobrovolně zahrnout do přílohy k dané změně.
10. Odstavce 7 a 9 se uplatní pouze v případech, kdy univerzální registrační dokument není použit jako nedílná součást prospektu. Kdykoli je univerzální registrační dokument použit jako nedílná součást prospektu, použije se pro doplňování prospektu v době od okamžiku schválení prospektu do konečného uzavření veřejné nabídky cenných papírů nebo případně do okamžiku zahájení obchodování na regulovaném trhu, podle toho, co nastane později, pouze článek 23.
11. Emitent, který splňuje podmínky stanovené v odst. 2 prvním nebo druhém pododstavci nebo v odstavci 3 tohoto článku, má status častého emitenta a může využít zrychleného procesu schválení podle čl. 20 odst. 6, pokud:
a) |
při podání každého univerzálního registračního dokumentu k uložení nebo jeho předložení ke schválení emitent příslušnému orgánu poskytne písemné potvrzení, že podle jeho nejlepšího vědomí byly v období uplynulých osmnáct měsíců nebo v období od vzniku povinnosti zpřístupnit regulované informace, podle toho, které období je kratší, podány k uložení a uveřejněny všechny regulované informace, které byl povinen zpřístupnit podle směrnice 2004/109/ES, je-li použitelná, a podle nařízení (EU) č. 596/2014, a to v souladu se zmíněnými předpisy; a |
b) |
v případě, že příslušný orgán provedl přezkum uvedený v odstavci 8, emitent změnil svůj univerzální registrační dokument podle odstavce 9. |
Pokud emitent nesplňuje jakoukoli z výše uvedených podmínek, přijde o status častého emitenta.
12. Pokud je univerzální registrační dokument podaný příslušnému orgánu k uložení nebo tímto orgánem schválený uveřejněn nejpozději čtyři měsíce po skončení účetního roku a obsahuje informace, které musí být uvedeny ve výroční finanční zprávě zmíněné v článku 4 směrnice 2004/109/ES, má se za to, že emitent splnil svoji povinnost uveřejnit výroční finanční zprávu požadovanou podle uvedeného článku.
Pokud jsou univerzální registrační dokument nebo jeho změny podané příslušnému orgánu k uložení nebo tímto orgánem schválené uveřejněny nejpozději tři měsíce po skončení prvních šesti měsíců účetního roku a obsahují informace, které musí být uvedeny v pololetní finanční zprávě zmíněné v článku 5 směrnice 2004/109/ES, má se za to, že emitent splnil svoji povinnost uveřejnit pololetní finanční zprávu požadovanou podle uvedeného článku.
V případech uvedených v prvním a druhém pododstavci emitent:
a) |
začlení do univerzálního registračního dokumentu seznam křížových odkazů, v nichž určí, kde v univerzálním registračním dokumentu lze nalézt každou z položek, které jsou požadovány ve výroční a pololetní finanční zprávě; |
b) |
podá univerzální registrační dokument podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2004/109/ES k uložení a zpřístupní jej úředně určenému mechanismu uvedenému v čl. 21 odst. 2 uvedené směrnice; |
c) |
začlení do univerzálního registračního dokumentu prohlášení o odpovědnosti, a to za podmínek požadovaných podle čl. 4 odst. 2 písm. c) a čl. 5 odst. 2 písm. c) směrnice 2004/109/ES. |
13. Odstavec 12 se použije pouze v případě, kdy je domovský členský stát emitenta pro účely tohoto nařízení zároveň domovským členským státem pro účely směrnice 2004/109/ES a kdy jazyk univerzálního registračního dokumentu splňuje podmínky stanovené v článku 20 uvedené směrnice.
14. Komise do 21. ledna 2019 přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní, pokud jde o stanovení kritérií pro kontrolu a přezkum univerzálního registračního dokumentu a jakýchkoli jeho změn, jakož i postupy pro schvalování a pro podávání těchto dokumentů k uložení a podmínek, za nichž zaniká status častého emitenta.
Článek 10
Prospekty tvořené samostatnými dokumenty
1. Emitent, jehož registrační dokument již byl schválen příslušným orgánem, musí při veřejné nabídce cenných papírů nebo při jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu vypracovat v příslušných případech pouze popis cenných papírů a shrnutí. V takovém případě podléhá popis cenných papírů a shrnutí samostatnému schválení.
Pokud se po schválení registračního dokumentu objevily významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost týkající se informací uvedených v registračním dokumentu, které mohou ovlivnit hodnocení cenných papírů, předloží se nejpozději současně s popisem cenných papírů a shrnutím ke schválení také dodatek registračního dokumentu. V takovém případě se neuplatní právo odvolat souhlas podle čl. 23 odst. 2.
Registrační dokument a jeho dodatek, případně doplněné popisem cenných papírů a shrnutím, tvoří po schválení příslušným orgánem prospekt.
2. Po schválení se registrační dokument bez zbytečného odkladu a v souladu s podmínkami stanovenými v článku 21 uveřejní.
3. Emitent, jehož univerzální registrační dokument již byl schválen příslušným orgánem nebo jenž podle čl. 9 odst. 2 druhého pododstavce podal univerzální registrační dokument k uložení bez předchozího schválení, musí při veřejné nabídce cenných papírů nebo při jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu vypracovat pouze popis cenných papírů a shrnutí.
Jestliže univerzální registrační dokument již byl schválen, podléhá popis cenných papírů, shrnutí a veškeré změny univerzálního registračního dokumentu, které byly podány k uložení od okamžiku schválení univerzálního registračního dokumentu, samostatnému schválení.
Pokud emitent podal univerzální registrační dokument k uložení bez předchozího schválení, celá dokumentace včetně změn univerzálního registračního dokumentu podléhá schválení bez ohledu na skutečnost, že tyto dokumenty zůstávají samostatné.
Univerzální registrační dokument změněný v souladu s čl. 9 odst. 7 nebo 9, k němuž je přiložen popis cenných papírů a shrnutí, představuje po schválení příslušným orgánem prospekt.
Článek 11
Odpovědnost spojená s prospektem
1. Členské státy zajistí, aby odpovědnost za informace uvedené v prospektu a v jakémkoliv jeho dodatku nesl alespoň emitent nebo jeho správní, řídící či dozorčí orgány, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo ručitel. Osoby odpovědné za prospekt a za jakýkoliv jeho dodatek jsou jasně určeny v prospektu jménem a funkcí nebo v případě právnických osob názvem a sídlem; prospekt musí rovněž obsahovat jejich prohlášení, že podle jejich nejlepšího vědomí jsou informace obsažené v prospektu správné a že v něm nebyly zamlčeny žádné skutečnosti, které by mohly změnit význam prospektu.
2. Členské státy zajistí, aby se jejich právní a správní předpisy týkající se občanskoprávní odpovědnosti vztahovaly na osoby odpovědné za informace uvedené v prospektu.
Členské státy však zajistí, aby žádná osoba nenesla občanskoprávní odpovědnost výhradně na základě shrnutí podle článku 7 nebo na základě zvláštního shrnutí unijního prospektu pro růst podle čl. 15 odst. 1 druhého pododstavce nebo na základě jejich překladu, ledaže tyto:
a) |
jsou zavádějící, nepřesné nebo jsou v rozporu s ostatními částmi prospektu, nebo |
b) |
ve spojení s ostatními částmi prospektu neposkytují klíčové informace, které investorům pomáhají při rozhodování, zda do dotyčných cenných papírů investovat. |
3. Odpovědnost za informace uvedené v registračním dokumentu nebo v univerzálním registračním dokumentu nesou osoby uvedené v odstavci 1 pouze v případech, kdy je registrační dokument nebo univerzální registrační dokument použit jako nedílná součást schváleného prospektu.
První pododstavec se použije, aniž jsou dotčeny články 4 a 5 směrnice 2004/109/ES, jestliže jsou do univerzálního registračního dokumentu začleněny informace podle uvedených článků.
Článek 12
Platnost prospektu, registračního dokumentu a univerzálního registračního dokumentu
1. Prospekt, ať již ve formě jediného dokumentu, nebo tvořený samostatnými dokumenty, je platný po dobu dvanácti měsíců od schválení u veřejných nabídek nebo u přijetí k obchodování na regulovaném trhu, je-li prospekt doplněn dodatkem požadovaným podle článku 23.
Pokud je prospekt tvořen samostatnými dokumenty, začíná doba platnosti plynout schválením popisu cenných papírů.
2. Registrační dokument, který již byl schválen, je platný pro použití jako nedílná součást prospektu po dobu dvanácti měsíců od jeho schválení.
Konec platnosti takového registračního dokumentu nemá vliv na platnost prospektu, jehož je nedílnou součástí.
3. Univerzální registrační dokument je platný pro použití jako nedílná součást prospektu po dobu dvanácti měsíců od jeho schválení podle čl. 9 odst. 2 prvního pododstavce nebo od jeho podání k uložení podle čl. 9 odst. 2 druhého pododstavce.
Konec platnosti univerzálního registračního dokumentu nemá vliv na platnost prospektu, jehož je nedílnou součástí.
KAPITOLA III
OBSAH A FORMÁT PROSPEKTU
Článek 13
Minimální informace a formát
1. Komise přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní, pokud jde o formát prospektu, základního prospektu a konečných podmínek a vzory vymezující konkrétní informace, jež má prospekt obsahovat, a to včetně LEI a ISIN a při eliminaci zdvojování informací v případech, kdy je prospekt tvořen samostatnými dokumenty.
Při stanovování jednotlivých vzorů prospektu se zejména zohlední toto:
a) |
jednotlivé druhy informací, které investoři potřebují, podle toho, zda se jedná o kapitálové nebo o nekapitálové cenné papíry; na informace požadované v prospektu pro cenné papíry, které mají podobný hospodářský základ, zejména derivátové cenné papíry, se uplatní shodný přístup; |
b) |
různé druhy a vlastnosti nabídek nekapitálových cenných papírů a jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu; |
c) |
použitý formát a informace požadované v základních prospektech pro nekapitálové cenné papíry včetně opčních listů v jakékoli formě; |
d) |
případná veřejnoprávní povaha emitenta; |
e) |
případná specifická povaha činností emitenta. |
Pro účely druhého pododstavce písm. b) stanoví Komise při stanovování jednotlivých vzorů prospektu konkrétní požadavky na informace pro prospekty týkající se přijetí k obchodování na regulovaném trhu u nekapitálových cenných papírů, které:
a) |
mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, nebo |
b) |
mají jednotkovou jmenovitou hodnotu nejméně 100 000 EUR. |
Tyto požadavky na informace musí být přiměřené a zohledňovat informační potřeby příslušných investorů.
2. Komise do 21. ledna 2019 přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní stanovením vzoru vymezujícího minimální informace, které mají být obsaženy v univerzálním registračním dokumentu.
Takovýto vzor zajistí, aby univerzální registrační dokument obsahoval všechny nezbytné informace o emitentovi, a bylo tak možné tentýž univerzální registrační dokument stejným způsobem použít pro následné veřejné nabídky kapitálových či nekapitálových cenných papírů nebo jejich přijetí k obchodování na regulovaném trhu. Pokud jde o finanční informace, provozní výsledky a finanční situaci a vyhlídky a správu a řízení společnosti, sladí se co možná nejvíce s informacemi, které se musí uvádět ve výročních a pololetních finančních zprávách zmíněných v článcích 4 a 5 směrnice 2004/109/ES včetně zprávy vedení podniku a výkazu o správě a řízení společnosti.
3. Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 a 2 vycházejí ze standardů v oblasti finančních a nefinančních informací, které stanoví mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, zejména Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO), a z příloh I, II a III tohoto nařízení.
Článek 14
Zjednodušený režim zpřístupňování informací pro sekundární emise
1. Následující osoby se mohou rozhodnout, že v případě veřejné nabídky cenných papírů nebo v případě přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu sestaví zjednodušený prospekt ve zjednodušeném režimu zpřístupňování informací pro sekundární emise:
a) |
emitenti, jejichž cenné papíry byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo trhu pro růst malých a středních podniků, a to nepřetržitě alespoň po dobu posledních osmnáct měsíců, a kteří vydávají cenné papíry zastupitelné s existujícími cennými papíry, jež byly vydány dříve; |
b) |
emitenti, jejichž kapitálové cenné papíry byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo na trhu pro růst malých a středních podniků, a to nepřetržitě alespoň po dobu posledních osmnáct měsíců, a kteří vydávají nekapitálové cenné papíry; |
c) |
osoby nabízející cenné papíry, jež byly nepřetržitě alespoň po dobu posledních osmnácti měsíců přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo trhu pro růst malých a středních podniků. |
Zjednodušený prospekt sestává ze shrnutí v souladu s článkem 7, zvláštního registračního dokumentu, který mohou používat osoby uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c) tohoto odstavce, a zvláštního popisu cenných papírů, který mohou používat osoby uvedené v písmenech a) a c) uvedeného pododstavce.
2. Odchylně od čl. 6 odst. 1 a aniž je dotčen čl. 18 odst. 1, obsahuje zjednodušený prospekt relevantní redukované informace, které jsou nezbytné k tomu, aby investoři porozuměli:
a) |
vyhlídkám emitenta a případným významným změnám v podnikání a ve finanční situaci emitenta a ručitele, k nimž došlo od konce posledního účetního roku; |
b) |
právům spojeným s cennými papíry; |
c) |
důvodům emise a jejímu dopadu na emitenta, včetně jeho celkové kapitálové struktury, a použití výnosů. |
Informace obsažené ve zjednodušeném prospektu jsou písemné, jsou uvedeny ve snadno analyzovatelné, stručné a srozumitelné formě a umožňují investorům činit informovaná investiční rozhodnutí. Zohledňují rovněž regulované informace, které již byly zpřístupněny podle směrnice 2004/109/ES, je-li použitelná, a nařízení (EU) č. 596/2014.
3. Komise do 21. ledna 2019 přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní stanovením vzorů upřesňujících redukované informace, které mají být zahrnuty podle zjednodušeného režimu zpřístupňování informací uvedeného v odstavci 1.
Vzory musí zahrnovat zejména:
a) |
roční a pololetní finanční informace, které byly uveřejněny během dvanácti měsíců před schválením prospektu, |
b) |
případné prognózy a odhady zisku; |
c) |
stručné shrnutí relevantních informací zpřístupněných podle nařízení (EU) č. 596/2014 během dvanácti měsíců před schválením prospektu; |
d) |
rizikové faktory; |
e) |
v případě kapitálových cenných papírů prohlášení o provozním kapitálu, prohlášení o kapitalizaci a zadlužení, uvedení relevantních střetů zájmů a transakcí se spřízněnými osobami, hlavních akcionářů a případně pro forma finančních informací. |
Při stanovování redukovaných informací, které mají být zahrnuty podle zjednodušeného režimu zpřístupňování informací, zohlední Komise potřebu usnadnit získávání finančních prostředků na kapitálových trzích a důležitost snižování nákladů na kapitál. Aby se předešlo zbytečnému zatěžování emitentů, zohlední Komise při stanovování redukovaných informací také informace, které je již emitent povinen zpřístupnit podle směrnice 2004/109/ES, je-li použitelná, a nařízení (EU) č. 596/2014. Komise rovněž nastaví redukované informace tak, aby byly zaměřeny na informace relevantní pro sekundární emise a byly přiměřené.
Článek 15
Unijní prospekt pro růst
1. Následující osoby se mohou v případě veřejné nabídky cenných papírů rozhodnout, že sestaví unijní prospekt pro růst v přiměřeném režimu zpřístupňování informací podle tohoto článku, jestliže nemají žádné cenné papíry přijaty k obchodování na regulovaném trhu:
a) |
malé a střední podniky; |
b) |
emitenti jiní než malé a střední podniky, jejichž cenné papíry jsou nebo mají být obchodovány na trhu pro růst malých a středních podniků, jestliže měli na základě kotací na konci roku za předchozí tři kalendářní roky průměrnou tržní kapitalizaci nižší než 500 000 000 EUR; |
c) |
emitenti jiní než uvedení v písmenech a) a b), jestliže veřejná nabídka cenných papírů nepřesahuje celkovou hodnotu protiplnění v Unii ve výši 20 000 000 EUR vypočtenou za období dvanácti měsíců a jestliže tito emitenti nemají cenné papíry obchodované v mnohostranném obchodním systému a průměrný počet jejich zaměstnanců nepřekročil za předchozí účetní rok 499; |
d) |
osoby nabízející cenné papíry vydané emitenty uvedenými v písmenech a) a b). |
Unijní prospekt pro růst v přiměřeném režimu zpřístupňování informací je dokument ve standardizovaném formátu, který obsahuje jednoduché formulace a emitentům se snadno vyplňuje. Sestává ze zvláštního shrnutí založeného na článku 7, zvláštního registračního dokumentu a zvláštního popisu cenných papírů. Informace jsou v unijním prospektu pro růst uvedeny ve standardizovaném pořadí v souladu s aktem v přenesené pravomoci podle odstavce 2.
2. Komise do 21. ledna 2019 přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní stanovením redukovaného obsahu a standardizovaného formátu a pořadí informací pro unijní prospekt pro růst i omezeného obsahu a standardizovaného formátu zvláštního shrnutí.
Zvláštní shrnutí nesmí emitentům ukládat žádnou další zátěž ani náklady v tom smyslu, že vyžaduje pouze relevantní informace již obsažené v unijním prospektu pro růst. Při stanovování standardizovaného formátu zvláštního shrnutí nastaví Komise požadavky tak, aby bylo zvláštní shrnutí kratší než shrnutí stanovené v článku 7.
Při stanovování redukovaného obsahu a standardizovaného formátu a pořadí informací u unijního prospektu pro růst nastaví Komise požadavky tak, aby se zaměřovaly na:
a) |
informace, které jsou pro investory významné a relevantní při investičním rozhodování; |
b) |
potřebu zajistit přiměřenost mezi velikostí společnosti a náklady na vyhotovení prospektu. |
Komise přitom zohlední:
a) |
potřebu zajistit, aby byl unijní prospekt pro růst výrazně méně náročný než standardní prospekt, pokud jde o administrativní zátěž a náklady emitentů; |
b) |
potřebu usnadnit malým a středním podnikům přístup na kapitálové trhy, minimalizovat jejich náklady a zároveň zajistit důvěru investorů v investice do takovýchto společností; |
c) |
jednotlivé druhy informací, které investoři potřebují v souvislosti s kapitálovými a nekapitálovými cennými papíry. |
Uvedené akty v přenesené pravomoci vycházejí z příloh IV a V.
Článek 16
Rizikové faktory
1. Rizikové faktory uvedené v prospektu se omezí na rizika, která jsou specifická pro emitenta nebo cenné papíry, jsou významná pro přijetí informovaného investičního rozhodnutí a jsou potvrzena obsahem registračního dokumentu a obsahem popisu cenných papírů.
Při sestavování prospektu posoudí emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, významnost rizikových faktorů na základě pravděpodobnosti jejich naplnění a očekávaného rozsahu jejich negativních důsledků.
Každý rizikový faktor musí být náležitě popsán a musí být vysvětleno, jak ovlivňuje emitenta nebo nabízené cenné papíry či cenné papíry přijaté k obchodování. Posouzení významnosti rizikových faktorů stanovené ve druhém pododstavci může být rovněž zpřístupněno využitím kvalitativní stupnice s úrovněmi nízká, střední nebo vysoká.
Rizikové faktory musí být zařazeny do omezeného počtu kategorií v závislosti na své povaze. Jako první musí být v každé kategorii uvedeny rizikové faktory, které jsou podle posouzení stanoveného ve druhém pododstavci považovány za nejvýznamnější.
2. Rizikové faktory zahrnují také faktory vyplývající z úrovně podřízenosti cenného papíru a dopadů na očekávanou výši nebo načasování plateb držitelům cenných papírů v případě úpadku nebo jiného obdobného řízení, včetně případné insolvence úvěrové instituce nebo řešení její krize či její restrukturalizace v souladu se směrnicí 2014/59/EU.
3. Je-li za cenné papíry poskytnuta záruka, musí prospekt obsahovat konkrétní a významné rizikové faktory, které se týkají ručitele, v rozsahu, v jakém jsou relevantní pro schopnost ručitele dostát závazku vyplývajícímu ze záruky.
4. S cílem motivovat k řádnému a patřičně zaměřenému uvádění rizikových faktorů vypracuje ESMA obecné pokyny na pomoc příslušným orgánům při přezkumu konkrétnosti a významnosti rizikových faktorů a jejich zařazení do kategorií v závislosti na jejich povaze.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44, jimiž toto nařízení doplní stanovením kritérií pro posouzení konkrétnosti a významnosti rizikových faktorů a pro zařazení rizikových faktorů do kategorií v závislosti na jejich povaze.
Článek 17
Konečná cena nabídky a objem emise cenných papírů
1. V případě, že do prospektu nelze zahrnout konečnou cenu nabídky nebo objem emise cenných papírů, které mají být veřejně nabídnuty, ať již z hlediska počtu cenných papírů nebo celkové nominální částky:
a) |
lze souhlas s koupí nebo upsáním cenných papírů odvolat nejméně dva pracovní dny po podání k uložení konečné ceny nabídky nebo objemu emise cenných papírů, které budou veřejně nabídnuty, nebo |
b) |
v prospektu se uvede:
|
2. Konečná cena nabídky a objem emise cenných papírů se podávají k uložení příslušnému orgánu domovského členského státu a uveřejní se v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 21 odst. 2.
Článek 18
Neuvedení informací
1. Příslušný orgán domovského členského státu může povolit, aby v prospektu nebo v jeho nedílných součástech nebyly uvedeny určité informace, které v něm uvedeny být mají, pokud se domnívá, že je splněna některá z těchto podmínek:
a) |
uvedení těchto informací by bylo v rozporu s veřejným zájmem; |
b) |
uvedení těchto informací by emitenta či případně ručitele vážně poškodilo, pokud neuvedení těchto informací neuvádí veřejnost v omyl ohledně skutečností a okolností, jejichž znalost je podstatná pro informované posouzení emitenta nebo případně ručitele a práv spojených s cennými papíry, jichž se prospekt týká; |
c) |
tyto informace mají pro konkrétní nabídku nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu nepodstatný význam a neovlivnily by hodnocení finanční situace a vyhlídek emitenta nebo případně ručitele. |
Příslušný orgán předloží každý rok orgánu ESMA zprávu o informacích, jejichž neuvedení v prospektu povolil.
2. Za podmínky, že jsou investorům poskytnuty přiměřené informace, v případě, kdy určité informace, jejichž uvedení v prospektu nebo v jeho nedílných součástech se vyžaduje, výjimečně nejsou přiměřené oblasti činnosti nebo právní formě emitenta či případně ručitele nebo cenným papírům, kterých se prospekt týká, obsahuje prospekt nebo jeho nedílné součásti informace rovnocenné požadovaným informacím, pokud takové informace existují.
3. Ručí-li za cenné papíry členský stát, jsou emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, při sestavování prospektu podle článku 4 oprávněni neuvést informace o tomto členském státu.
4. ESMA může vypracovat nebo na žádost Komise vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví případy, kdy je možné v souladu s odstavcem 1 neuvést informace, přičemž zohlední zprávy příslušných orgánů pro orgán ESMA uvedené v odstavci 1.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Začlenění formou odkazu
1. Informace lze do prospektu začlenit formou odkazu, pokud byly již dříve nebo souběžně uveřejněny elektronicky, sestaveny v jazyce, který splňuje požadavky článku 27, a pokud jsou obsaženy v jednom z těchto dokumentů:
a) |
v dokumentech, které byly schváleny příslušným orgánem nebo které mu byly podány k uložení, a to v souladu s tímto nařízením nebo směrnicí 2003/71/ES; |
b) |
v dokumentech uvedených v čl. 1 odst. 4 písm. f), až i), v čl. 1 odst. 5 prvním pododstavci písm. e) až h) a v čl. 1 odst. 5 prvním pododstavci písm. j) bodě v); |
c) |
v regulovaných informacích; |
d) |
v ročních nebo mezitímních finančních informacích; |
e) |
ve zprávách auditorů a účetních závěrkách; |
f) |
ve zprávách vedení podniku uvedených v kapitole 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (22); |
g) |
ve výkazech o správě a řízení podniku uvedených v článku 20 směrnice 2013/34/EU; |
h) |
ve zprávách o ocenění určitého aktiva nebo určité společnosti; |
i) |
ve zprávách o odměňování uvedených v článku 9b směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/36/ES (23); |
j) |
ve výročních zprávách nebo případných informacích vyžadovaných v souladu s články 22 a 23 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (24); |
k) |
ve společenské smlouvě, zakladatelské listině nebo stanovách. |
Tyto informace musí být nejaktuálnější informace dostupné emitentovi.
Pokud jsou formou odkazu začleněny pouze určité části dokumentu, začlení se do prospektu prohlášení, že části, které do prospektu začleněny nebyly, buď nejsou pro investora významné, nebo jsou zmíněny v jiné části prospektu.
2. Při začleňování informací formou odkazu emitenti, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, zajistí dostupnost těchto informací. Zejména se v prospektu uvede seznam křížových odkazů, aby investoři mohli snadno určit konkrétní informace, a prospekt musí obsahovat hypertextové odkazy na všechny dokumenty, které obsahují informace, jež byly do prospektu začleněny formou odkazu.
3. Je-li to možné, emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, předloží společně s prvním návrhem prospektu a v každém případě během přezkumu prospektu příslušnému orgánu v elektronickém formátu umožňujícím vyhledávání veškeré informace, které jsou do prospektu začleněny formou odkazu, ledaže již tyto informace byly schváleny příslušným orgánem, který schvaluje prospekt, nebo mu byly podány k uložení.
4. ESMA může vypracovat nebo na žádost Komise vypracuje návrhy regulačních technických norem s cílem aktualizovat seznam dokumentů uvedený v odstavci 1 tohoto článku tím, že do něj začlení další druhy dokumentů, které musí být podle práva Unie schváleny veřejnoprávním orgánem nebo mu podány k uložení.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA IV
PRAVIDLA PRO SCHVALOVÁNÍ A UVEŘEJŇOVÁNÍ PROSPEKTU
Článek 20
Kontrola a schválení prospektu
1. Prospekt se neuveřejní, pokud jej nebo všechny jeho nedílné součásti v souladu s článkem 10 neschválil relevantní příslušný orgán.
2. Příslušný orgán oznámí emitentovi, osobě nabízející cenné papíry nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, své rozhodnutí týkající se schválení prospektu do deseti pracovních dnů po předložení návrhu prospektu.
Pokud příslušný orgán nevydá rozhodnutí o prospektu ve lhůtách stanovených v prvním pododstavci tohoto odstavce a odstavcích 3 a 6, nepovažuje se toto nevydání rozhodnutí za schválení žádosti.
Příslušný orgán oznámí orgánu ESMA schválení prospektu a jakéhokoli dodatku k prospektu co nejdříve a v každém případě nejpozději do konce prvního pracovního dne následujícího poté, kdy je toto schválení oznámeno emitentovi, osobě nabízející cenné papíry nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.
3. Lhůta stanovená v odst. 2 prvním pododstavci se prodlouží na 20 pracovních dnů, pokud se veřejná nabídka týká cenných papírů vydávaných emitentem, který nemá dosud žádné cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu a který dosud veřejně cenné papíry nenabízel.
Lhůta 20 pracovních dnů se vztahuje pouze na počáteční podání návrhu prospektu. Je-li nezbytné následné podání v souladu s odstavcem 4, použije se lhůta stanovená v odst. 2 prvním pododstavci.
4. Pokud příslušný orgán zjistí, že návrh prospektu nesplňuje normy týkající se úplnosti, srozumitelnosti a soudržnosti, které jsou nutné k jeho schválení, nebo že je nutné provést změny či doplnit další informace:
a) |
ihned a nejpozději ve lhůtách stanovených v odst. 2 prvním pododstavci nebo případně v odstavci 3 počítaných ode dne podání návrhu prospektu nebo doplňujících informací o tom uvědomí emitenta, osobu nabízející cenné papíry nebo osobu, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, a |
b) |
zřetelně uvede, jaké změny nebo doplňující informace jsou zapotřebí. |
V těchto případech začne lhůta stanovená v odst. 2 prvním pododstavci plynout teprve ode dne, kdy byl příslušnému orgánu předložen revidovaný návrh prospektu nebo požadované doplňující informace.
5. Jestliže emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nejsou schopni či ochotni učinit nezbytné změny nebo poskytnout doplňující informace požadované v souladu s odstavcem 4, je příslušný orgán oprávněn schválení prospektu zamítnout a přezkum prospektu ukončit. V takovém případě příslušný orgán uvědomí emitenta, osobu nabízející cenné papíry nebo osobu, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, o svém rozhodnutí a zamítnutí zdůvodní.
6. Odchylně od odstavců 2 a 4 se lhůty stanovené v odst. 2 prvním pododstavci a v odstavci 4 zkrátí na pět pracovních dnů pro prospekty tvořené samostatnými dokumenty sestavené častými emitenty uvedenými v čl. 9 odst. 11, včetně častých emitentů využívajících postup oznamování stanovený v článku 26. Častý emitent informuje příslušný orgán alespoň pět pracovních dnů před předpokládaným datem podání žádosti o schválení.
Častý emitent předloží příslušnému orgánu žádost, v níž uvede nezbytné změny v univerzálním registračním dokumentu, případně v popisu cenných papírů a ve shrnutí předložených ke schválení.
7. Příslušné orgány poskytnou na svých internetových stránkách pokyny k procesu kontroly a schvalování, aby se usnadnilo účinné a včasné schvalování prospektů. Tyto pokyny obsahují kontaktní údaje pro účely schvalování. Emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo osoba pověřená sestavením prospektu mají po celou dobu schvalování prospektu možnost navázat přímou komunikaci a interakci s pracovníky příslušného orgánu.
8. Na žádost emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, může příslušný orgán domovského členského státu přenést schvalování prospektu na příslušný orgán jiného členského státu po předchozím oznámení orgánu ESMA a po dohodě s tímto jiným příslušným orgánem. Příslušný orgán domovského členského státu předá dokumentaci podanou společně se svým rozhodnutím o přenesení schvalování, a to v elektronickém formátu, příslušnému orgánu druhého členského státu ten den, kdy rozhodnutí učiní. Takové přenesení se oznámí emitentovi, osobě nabízející cenné papíry nebo osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, do tří pracovních dnů ode dne přijetí rozhodnutí, které přijme příslušný orgán domovského členského státu. Lhůty stanovené v odst. 2 prvním pododstavci a v odstavci 3 začínají plynout ode dne, kdy příslušný orgán domovského členského státu přijal rozhodnutí. Ustanovení čl. 28 odst. 4 nařízení (EU) č. 1095/2010 se nepoužije na přenesení schvalování prospektu podle tohoto odstavce. Jakmile je přenesení schvalování dokončeno, je pro účely tohoto nařízení za příslušný orgán domovského členského státu pro daný prospekt považován příslušný orgán, na který bylo schvalování prospektu přeneseno.
9. Tímto nařízením není dotčena odpovědnost příslušných orgánů, které nadále upravuje výhradně vnitrostátní právo.
Členské státy zajistí, aby se jejich vnitrostátní předpisy o odpovědnosti příslušných orgánů použily pouze na schválení prospektů jejich příslušnými orgány.
10. Výše poplatků, které si účtuje příslušný orgán domovského členského státu za schválení prospektů, dokumentů, které se mají stát nedílnou součástí prospektů v souladu s článkem 10, nebo dodatků prospektů, jakož i za podání k uložení univerzálních registračních dokumentů, jejich změn a konečných podmínek, musí být rozumná a přiměřená a uveřejní se alespoň na internetových stránkách příslušného orgánu.
11. Komise do 21. ledna 2019 přijme v souladu s článkem 44 akty v přenesené pravomoci, jimiž toto nařízení doplní stanovením kritérií pro kontrolu prospektů, zejména úplnosti, srozumitelnosti a soudržnosti informací v nich obsažených, a postupů pro schvalování prospektu.
12. ESMA využije své pravomoci podle nařízení (EU) č. 1095/2010 k tomu, aby prosazoval sbližování dohledu v souvislosti s procesy kontroly a schvalování, které příslušné orgány uplatňují při posuzování úplnosti, soudržnosti a srozumitelnosti informací obsažených v prospektu. Za tímto účelem vypracuje ESMA pro příslušné orgány obecné pokyny, které se týkají dohledu a vymáhání, pokud jde o prospekty, a které pokrývají posuzování souladu s tímto nařízením i s veškerými akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými na jeho základě. ESMA zejména podporuje sbližování, pokud jde o efektivnost, metody a načasování kontroly příslušnými orgány ohledně informací uvedených v prospektu, a to s využitím zejména srovnávacích hodnocení podle odstavce 13.
13. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (EU) č. 1095/2010, ESMA uspořádá a provede alespoň jedno srovnávací hodnocení postupů příslušných orgánů týkajících se kontroly a schvalování, a to včetně oznamování schválení mezi příslušnými orgány. Srovnávací hodnocení rovněž posoudí, jaký dopad mají různé přístupy příslušných orgánů ke kontrole a schvalování na schopnost emitentů získat kapitál v Unii. Zpráva o tomto srovnávacím hodnocení se uveřejní do 21. července 2022. V rámci tohoto srovnávacího hodnocení ESMA zohlední stanoviska či doporučení od skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, která je uvedena v článku 37 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 21
Uveřejnění prospektu
1. Jakmile je prospekt schválen, emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, jej uveřejní, a to s dostatečným předstihem před veřejnou nabídkou nebo přijetím daných cenných papírů k obchodování a nejpozději na počátku této nabídky nebo tohoto přijetí.
V případě počáteční veřejné nabídky třídy akcií, která je poprvé přijata k obchodování na regulovaném trhu, se prospekt uveřejní nejméně šest pracovních dnů před koncem nabídky.
2. Prospekt, ať ve formě jediného dokumentu, nebo tvořený samostatnými dokumenty, se považuje za uveřejněný, je-li uveřejněn v elektronické podobě na některé z těchto internetových stránek:
a) |
na internetových stránkách emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, |
b) |
na internetových stránkách finančních zprostředkovatelů, kteří umísťují nebo prodávají cenné papíry, včetně platebních zástupců; |
c) |
na internetových stránkách regulovaného trhu, na němž se žádá o přijetí k obchodování, nebo pokud se o přijetí k obchodování na regulovaném trhu nežádá, na internetových stránkách organizátora mnohostranného obchodního systému. |
3. Prospekt se uveřejní ve zvláštním oddílu internetových stránek, který je při vstupu na stránky snadno dostupný. Musí být možné jej stáhnout, vytisknout a musí být v elektronickém formátu umožňujícím vyhledávání, který nelze změnit.
Dokumenty obsahující informace, které byly do prospektu začleněny formou odkazu, dodatky nebo konečné podmínky týkající se prospektu a samostatná kopie shrnutí jsou dostupné v rámci téhož oddílu jako prospekt, a to v nezbytných případech prostřednictvím hypertextových odkazů.
Na samostatné kopii shrnutí musí být jasně uvedeno, kterého prospektu se týká.
4. Přístup k prospektu nesmí být podmíněn dokončením procesu registrace, přijetím prohlášení o omezení právní odpovědnosti nebo uhrazením poplatku. Upozornění uvádějící jurisdikce, v nichž jsou učiněny nabídka nebo přijetí k obchodování, se za prohlášení o omezení právní odpovědnosti nepovažují.
5. Příslušný orgán domovského členského státu na svých internetových stránkách uveřejní všechny schválené prospekty nebo alespoň seznam schválených prospektů včetně hypertextového odkazu na zvláštní oddíly internetových stránek uvedené v odstavci 3 tohoto článku, jakož i identifikaci hostitelského členského státu či hostitelských členských států, v němž či v nichž jsou prospekty oznámeny v souladu s článkem 25. Uveřejněný seznam včetně hypertextových odkazů se aktualizuje a každá položka zůstává na internetových stránkách alespoň po dobu uvedenou v odstavci 7 tohoto článku.
Souběžně s tím, jak příslušný orgán uvědomí orgán ESMA o schválení prospektu nebo jakéhokoli dodatku prospektu, poskytne mu elektronickou kopii prospektu a jeho dodatků, jakož i údaje nezbytné k tomu, aby orgán ESMA mohl prospekt klasifikovat v mechanismu pro uchovávání uvedeném v odstavci 6 a pro účely zprávy uvedené v článku 47.
Příslušný orgán hostitelského členského státu uveřejní na svých internetových stránkách informace o všech oznámeních, která obdržel v souladu s článkem 25.
6. ESMA na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu uveřejní všechny prospekty, které obdržel od příslušných orgánů, včetně jejich dodatků, konečných podmínek a případně souvisejících překladů, jakož i informace o hostitelském členském státě (hostitelských členských státech), v němž (v nichž) jsou prospekty oznámeny v souladu s článkem 25. Uveřejnění se zajistí prostřednictvím mechanismu pro uchovávání, který je veřejnosti bezplatně dostupný a obsahuje vyhledávací funkce.
7. Všechny schválené prospekty zůstávají veřejně dostupné v elektronické podobě alespoň po dobu 10 let po uveřejnění na internetových stránkách uvedených v odstavcích 2 a 6.
Jsou-li pro informace, které byly do prospektu začleněny formou odkazu, a pro dodatky nebo konečné podmínky týkající se prospektu použity hypertextové odkazy, musí být tyto odkazy funkční po dobu uvedenou v prvním pododstavci.
8. Schválený prospekt musí obsahovat výrazné upozornění, v němž je uvedeno, kdy prospekt pozbyde platnosti. V tomto upozornění musí být rovněž uvedeno, že se povinnost doplnit prospekt v případě významných nových skutečností, podstatných chyb nebo podstatných nepřesností neuplatní, jestliže prospekt pozbyl platnosti.
9. V případě, že prospekt sestává z více dokumentů nebo jsou v něm začleněny informace formou odkazu, lze dokumenty a informace, které prospekt tvoří, uveřejnit a šířit samostatně, pokud jsou tyto dokumenty uveřejněny v souladu s odstavcem 2. Je-li prospekt tvořen samostatnými dokumenty v souladu s článkem 10, uvádí každý z těchto dokumentů, který je nedílnou součástí prospektu, s výjimkou dokumentů začleněných formou odkazu, že je pouze jednou částí prospektu a kde lze získat ostatní dokumenty, které jsou nedílnou součástí prospektu.
10. Znění a formát prospektu nebo dodatků prospektu, které jsou uveřejněny, musí být vždy totožné s původním zněním, které schválil příslušný orgán domovského členského státu.
11. Emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo finanční zprostředkovatelé, kteří umísťují nebo prodávají cenné papíry, bezplatně předají každému potenciálnímu investorovi, který o to požádá, kopii prospektu na trvalém nosiči. Pokud potenciální investor výslovně požádá o papírovou kopii, předají emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo finanční zprostředkovatel, který umísťuje nebo prodává cenné papíry, tištěnou verzi prospektu. Předání je omezeno na jurisdikce, v nichž je učiněna veřejná nabídka cenných papírů nebo kde dojde k přijetí k obchodování na regulovaném trhu podle tohoto nařízení.
12. ESMA může vypracovat nebo na žádost Komise vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž blíže upřesní požadavky týkající se uveřejnění prospektu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
13. ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví údaje nutné pro klasifikaci prospektů podle odstavce 5 a praktické mechanismy k zajištění toho, aby tyto údaje včetně ISIN cenných papírů a LEI emitentů, osob nabízejících cenné papíry a ručitelů byly strojově čitelné.
Předloží je Komisi do 21. července 2018.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 22
Propagační sdělení
1. Každé propagační sdělení týkající se buď veřejné nabídky cenných papírů, nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu dodržuje zásady obsažené v odstavcích 2 až 5. Odstavce 2 až 4 a odst. 5 písm. b) se použijí pouze na případy, kdy má emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, povinnost sestavit prospekt.
2. Propagační sdělení musí uvádět, že prospekt byl nebo bude uveřejněn a kde investoři mohou nebo budou moci prospekt získat.
3. Propagační sdělení musí být jako taková jasně rozpoznatelná. Informace obsažené v propagačním sdělení nesmí být nepřesné nebo zavádějící a musí být v souladu s informacemi obsaženými v prospektu, pokud již byl uveřejněn, nebo s informacemi, které mají být v prospektu uvedeny, pokud bude prospekt uveřejněn později.
4. Všechny informace uveřejněné v ústní nebo písemné formě, které se týkají veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, musí být v souladu s informacemi obsaženými v prospektu i v případě, kdy neslouží reklamním účelům.
5. Pokud emitent nebo osoba nabízející cenné papíry sdělí ústně či písemně podstatné informace jednomu či více vybraným investorům, musí být tyto informace buď:
a) |
sděleny všem ostatním investorům, kterým je nabídka určena, pokud se uveřejnění prospektu v souladu s čl. 1 odst. 4 nebo 5 nevyžaduje, nebo |
b) |
zahrnuty do prospektu nebo do dodatku prospektu v souladu s čl. 23 odst. 1, pokud je uveřejnění prospektu povinné. |
6. Příslušný orgán členského státu, v němž jsou propagační sdělení šířena, je oprávněn ověřovat, zda jsou propagační sdělení týkající se veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu v souladu s odstavci 2 až 4.
Příslušný orgán domovského členského státu v případě potřeby napomáhá příslušnému orgánu členského státu, v němž jsou propagační sdělení šířena, při posuzování jejich souladu s informacemi v prospektu.
Aniž je dotčen čl. 32 odst. 1, nepředstavuje kontrola propagačních sdělení příslušným orgánem nezbytnou podmínku pro uskutečnění veřejné nabídky cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu v kterémkoli hostitelském členském státě.
O použití jakékoli dohledové a vyšetřovací pravomoci podle článku 32 ve vztahu k vymáhání dodržování tohoto článku příslušným orgánem hostitelského členského státu je bez zbytečného odkladu informován příslušný orgán domovského členského státu emitenta.
7. Příslušné orgány hostitelského členského státu mohou účtovat pouze poplatky spojené s výkonem dohledových úkolů podle tohoto článku. Výše poplatků musí být uvedena na internetových stránkách příslušných orgánů. Poplatky musí být nediskriminační, rozumné a přiměřené dohledovému úkolu. Příslušné orgány hostitelských členských států neukládají žádné požadavky ani správní postupy nad rámec těch, které jsou vyžadovány pro výkon dohledových úkolů podle tohoto článku.
8. Odchylně od odstavce 6 mohou kterékoli dva příslušné orgány uzavřít dohodu, na jejímž základě si má pro účely ověřování toho, zda je propagační činnost v přeshraničních situacích v souladu s příslušnými pravidly, ponechat tuto kontrolu příslušný orgán domovského členského státu. Jakákoli taková dohoda musí být oznámena orgánu ESMA. ESMA uveřejní seznam těchto dohod a pravidelně jej aktualizuje.
9. ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, ve kterých dále upřesní ustanovení týkající se propagačních sdělení uvedená v odstavcích 2 až 4, mimo jiné i s cílem upřesnit ustanovení týkající se šíření propagačních sdělení a stanovit postupy spolupráce mezi příslušnými orgány domovského členského státu a členského státu, v němž jsou propagační sdělení šířena.
Předloží je Komisi do 21. července 2018.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. ESMA vypracuje v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 obecné pokyny a doporučení příslušným orgánům, pokud jde o ověřování podle odstavce 6 tohoto článku. V těchto obecných pokynech a doporučeních se zohlední potřeba zajistit, aby toto ověřování nebylo na překážku fungování postupu oznamování stanovenému v článku 25 a současně byla minimalizována administrativní zátěž emitentů, kteří v Unii uskutečňují přeshraniční nabídky.
11. Tímto článkem nejsou dotčena jiná použitelná ustanovení práva Unie.
Článek 23
Dodatky prospektu
1. Každá významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost týkající se informací uvedených v prospektu, které by mohly ovlivnit hodnocení cenných papírů a které se objevily nebo byly zjištěny od okamžiku, kdy byl prospekt schválen, do ukončení doby trvání nabídky nebo do okamžiku zahájení obchodování na regulovaném trhu, podle toho, co nastane později, se bez zbytečného odkladu uvedou v dodatku prospektu.
Takovýto dodatek se schválí stejným způsobem jako prospekt v maximální lhůtě pěti pracovních dnů a uveřejní se přinejmenším podle stejných pravidel, jaká se uplatnila při uveřejnění původního prospektu v souladu s článkem 21. Je-li to nezbytné, k prospektu se doplní také shrnutí a všechny jeho překlady, aby se zohlednily nové informace obsažené v dodatku.
2. Pokud se prospekt týká veřejné nabídky cenných papírů, jsou investoři, kteří již před uveřejněním dodatku souhlasili s koupí nebo upsáním cenných papírů, oprávněni ve lhůtě dvou pracovních dnů po uveřejnění dodatku svůj souhlas odvolat, pokud se významné nové skutečnosti, podstatné chyby nebo podstatné nepřesnosti uvedené v odstavci 1 objevily nebo byly zjištěny před ukončením doby trvání nabídky nebo před dodáním cenných papírů, podle toho, co nastane dříve. Tuto lhůtu může emitent nebo osoba nabízející cenné papíry prodloužit. Konečná lhůta, v níž lze uplatnit právo na odvolání souhlasu, se stanoví v dodatku.
Dodatek musí obsahovat výrazné prohlášení týkající se práva na odvolání souhlasu, ve kterém je jasně uvedeno:
a) |
že právo na odvolání souhlasu mají pouze investoři, kteří souhlasili s koupí nebo upsáním cenných papírů již před uveřejněním dodatku, a jestliže jim v okamžiku, kdy se významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost objevila nebo byla zjištěna, nebyly cenné papíry dosud dodány; |
b) |
lhůta, v níž mohou investoři právo na odvolání souhlasu uplatnit; a |
c) |
na koho se mohou investoři obrátit, přejí-li si právo na odvolání souhlasu uplatnit. |
3. Jestliže jsou cenné papíry nakupovány nebo upisovány pomocí finančního zprostředkovatele, uvědomí tento investory o možnosti uveřejnění dodatku, o tom, kde a kdy by k jeho uveřejnění došlo, a o tom, že by jim byl v takovém případě při uplatňování práva na odvolání souhlasu nápomocen.
Finanční zprostředkovatel investory kontaktuje v den, kdy je dodatek uveřejněn.
Jestliže jsou cenné papíry nakupovány nebo upisovány přímo od emitenta, uvědomí tento investory o možnosti uveřejnění dodatku, o tom, kde by k jeho uveřejnění došlo, a o tom, že v takovém případě mohou mít právo svůj souhlas odvolat.
4. V případě, že emitent připraví dodatek informací v základním prospektu, které se vztahují pouze k jedné emisi nebo k několika jednotlivým emisím, právo investorů na odvolání souhlasu podle odstavce 2 se vztahuje pouze na příslušnou emisi nebo příslušné emise, a nevztahuje se na žádné jiné emise cenných papírů v rámci základního prospektu.
5. Jestliže se významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost uvedené v odstavci 1 týkají pouze informací uvedených v registračním dokumentu nebo univerzálním registračním dokumentu a pokud je tento registrační dokument nebo univerzální registrační dokument současně použit jako nedílná součást několika prospektů, vypracuje se a schválí se pouze jeden dodatek. V takovém případě musí být v dodatku uvedeny všechny prospekty, jichž se týká.
6. Při kontrole dodatku před schválením může příslušný orgán požadovat, aby dodatek v příloze obsahoval konsolidované znění doplňovaného prospektu, registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu, je-li takové konsolidované znění nezbytné pro zajištění srozumitelnosti informací uvedených v prospektu. Takováto žádost se považuje za žádost o doplňující informace podle čl. 20 odst. 4. Konsolidované znění doplňovaného prospektu, registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu může emitent do přílohy dodatku vždy zařadit dobrovolně.
7. ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví situace, kdy významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost týkající se informací uvedených v prospektu vyžadují uveřejnění dodatku prospektu.
Předloží je Komisi do 21. července 2018.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA V
PŘESHRANIČNÍ NABÍDKY A PŘIJETÍ K OBCHODOVÁNÍ NA REGULOVANEM TRHU A POUŽITÍ JAZYKŮ
Článek 24
Platnost schválení prospektů v rámci Unie
1. Aniž je dotčen článek 37, jestliže se veřejná nabídka cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu provádí v jednom členském státě nebo ve více členských státech nebo v členském státě jiném nežli v domovském členském státě, je prospekt schválený domovským členským státem s veškerými dodatky platný pro veřejnou nabídku nebo pro přijetí k obchodování v jakémkoli počtu hostitelských členských států za předpokladu, že ESMA a příslušný orgán každého hostitelského členského státu obdrží oznámení v souladu s článkem 25. Příslušné orgány hostitelských členských států nevedou žádné schvalovací ani správní řízení týkající se prospektů a dodatků schválených příslušnými orgány jiných členských států ani v souvislosti s konečnými podmínkami.
2. Pokud se v době uvedené v čl. 23 odst. 1 objeví nebo jsou zjištěny významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost, požaduje příslušný orgán domovského členského státu, aby bylo v souladu s čl. 20 odst. 1 schváleno uveřejnění dodatku. ESMA a příslušný orgán hostitelského členského státu mohou příslušný orgán domovského členského státu informovat o potřebě nových informací.
Článek 25
Oznamování prospektů a dodatků a sdělování konečných podmínek
1. Příslušný orgán domovského členského státu na žádost emitenta, osoby nabízející cenné papíry, osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo osoby pověřené sestavením prospektu a do jednoho pracovního dne po obdržení této žádosti, nebo pokud je žádost podána spolu s návrhem prospektu, do jednoho pracovního dne po schválení prospektu zašle příslušnému orgánu hostitelského členského státu osvědčení o schválení osvědčující, že prospekt byl sestaven v souladu s tímto nařízením, a elektronickou kopii uvedeného prospektu.
V případě potřeby se k oznámení uvedenému v prvním pododstavci přiloží překlad prospektu a jakékoliv shrnutí, za jehož vyhotovení je odpovědný emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo osoba pověřená sestavením prospektu.
Stejný postup se použije pro jakýkoli dodatek prospektu.
Osvědčení o schválení se oznámí příslušnému orgánu hostitelského členského státu a současně i emitentovi, osobě nabízející cenné papíry, osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo osobě pověřené sestavením prospektu.
2. V osvědčení o schválení se uvede případné použití čl. 18 odst. 1 a 2 spolu s odůvodněním.
3. Příslušný orgán domovského členského státu oznámí orgánu ESMA osvědčení o schválení prospektu nebo jakéhokoliv jeho dodatku v témže okamžiku jako příslušnému orgánu hostitelského členského státu.
4. Pokud nejsou konečné podmínky základního prospektu, který byl předtím oznámen, zahrnuty v základním prospektu ani v jeho dodatku, příslušný orgán domovského členského státu je elektronicky sdělí příslušnému orgánu hostitelského členského státu (hostitelských členských států) a orgánu ESMA co nejdříve poté, co byly podány k uložení.
5. Za oznámení ani za přijetí oznámení prospektů a jejich dodatků, jakož ani za žádnou související dohledovou činnost ať v domovském, nebo hostitelském členském státě (hostitelských členských státech) si příslušné orgány nesmí účtovat žádný poplatek.
6. Pro účely oznamování a sdělování uvedených v odstavcích 1, 3 a 4 tohoto článku a v článku 26 zřídí ESMA oznamovací portál, do nějž každý příslušný orgán nahraje osvědčení o schválení a elektronické kopie uvedené v odstavci 1 tohoto článku a v čl. 26 odst. 2, jakož i konečné podmínky základních prospektů.
Veškeré předávání těchto dokumentů mezi příslušnými orgány se uskutečňuje prostřednictvím tohoto oznamovacího portálu.
7. ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví technické mechanismy nezbytné pro fungování oznamovacího portálu uvedeného v odstavci 6.
Předloží je Komisi do 21. července 2018.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
8. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto nařízení a zohlednění technického vývoje na finančních trzích, může ESMA vypracovat návrhy prováděcích technických norem, kterými se stanoví standardní formuláře, šablony a postupy pro oznamování osvědčení o schválení, pro prospekt, pro jakýkoliv jeho dodatek a pro překlad prospektu nebo shrnutí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Oznamování registračních dokumentů nebo univerzálních registračních dokumentů
1. Tento článek se použije pouze na emise nekapitálových cenných papírů uvedené v čl. 2 písm. m) bodu ii) a na emitenty usazené ve třetí zemi uvedené v čl. 2 písm. m) bodu iii), jestliže domovský členský stát zvolený pro schválení prospektu podle uvedených ustanovení je jiný než členský stát, jehož příslušný orgán schválil registrační dokument nebo univerzální registrační dokument sestavený emitentem, osobou nabízející cenné papíry nebo osobou, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu.
2. Příslušný orgán, který schválil registrační dokument nebo univerzální registrační dokument či jakékoli jejich změny, na žádost emitenta, osoby nabízející cenné papíry, osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo osoby pověřené sestavením tohoto dokumentu oznámí příslušnému orgánu domovského členského státu pro schvalování prospektu osvědčení o schválení osvědčující, že registrační dokument nebo univerzální registrační dokument či jakékoli jejich změny byly sestaveny v souladu s tímto nařízením, a elektronickou kopii uvedeného dokumentu. Toto oznámení se uskuteční do jednoho pracovního dne od obdržení žádosti, nebo je-li žádost podávána společně s návrhem registračního dokumentu nebo návrhem univerzálního registračního dokumentu, do jednoho pracovního dne ode dne schválení tohoto dokumentu.
V příslušných případech se k oznámení uvedenému v prvním pododstavci přiloží překlad registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu či jakýchkoli jejich změn, za jehož vyhotovení je odpovědný emitent, osoba nabízející cenné papíry, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo osoba pověřená sestavením takového dokumentu.
Osvědčení o schválení se oznámí příslušnému orgánu domovského členského státu pro schvalování prospektu a současně i emitentovi, osobě nabízející cenné papíry, osobě, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo osobě pověřené sestavením registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu či jakýchkoli jejich změn.
V osvědčení se uvede případné použití čl. 18 odst. 1 a 2 spolu s odůvodněním.
Příslušný orgán, který schválil registrační dokument nebo univerzální registrační dokument či jakékoli jejich změny, oznámí orgánu ESMA osvědčení o schválení těchto dokumentů v témže okamžiku jako příslušnému orgánu domovského členského státu pro schvalování prospektu.
Za oznámení ani za přijetí oznámení registračních dokumentů nebo univerzálních registračních dokumentů či jakýchkoli jejich změn, jakož ani za žádnou související dohledovou činnost si uvedené příslušné orgány nesmí účtovat žádný poplatek.
3. Registrační dokument nebo univerzální registrační dokument oznámený podle odstavce 2 lze použít jako nedílnou součást prospektu předloženého ke schválení příslušnému orgánu domovského členského státu pro schvalování prospektu.
Příslušný orgán domovského členského státu pro schvalování prospektu neprovádí v souvislosti s oznámeným registračním dokumentem nebo univerzálním registračním dokumentem nebo jakýmikoliv jejich změnami žádnou kontrolu či schvalování a teprve po obdržení oznámení pouze schválí popis cenných papírů a shrnutí.
4. Registrační dokument nebo univerzální registrační dokument oznámený podle odstavce 2 obsahuje přílohu s klíčovými informacemi o emitentovi podle čl. 7 odst. 6. Schválení registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu zahrnuje uvedenou přílohu.
V příslušných případech podle čl. 27 odst. 2 druhého pododstavce a čl. 27 odst. 3 druhého pododstavce se k oznámení přiloží překlad přílohy registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu pořízený emitentem, osobou nabízející cenné papíry nebo osobou pověřenou sestavením registračního dokumentu nebo univerzálního registračního dokumentu.
Při vypracovávání shrnutí převezmou emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba pověřená sestavením prospektu obsah přílohy bez jakékoli změny v oddíle uvedeném v čl. 7 odst. 4 písm. b). Příslušný orgán domovského členského státu pro schvalování prospektu tento oddíl shrnutí nekontroluje.
5. Pokud v době uvedené v čl. 23 odst. 1 nastanou nebo jsou zjištěny významná nová skutečnost, podstatná chyba nebo podstatná nepřesnost, které se týkají informací obsažených v registračním dokumentu nebo univerzálním registračním dokumentu, předloží se dodatek požadovaný podle článku 23 ke schválení příslušnému orgánu, který registrační dokument nebo univerzální registrační dokument schválil. Tento dodatek se oznámí příslušnému orgánu domovského členského státu pro schvalování prospektu postupem podle odstavců 2 a 3 tohoto článku do jednoho pracovního dne po jeho schválení.
Je-li registrační dokument nebo univerzální registrační dokument současně použit jako nedílná součást několika prospektů, jak je uvedeno v čl. 23 odst. 5, oznámí se dodatek každému příslušnému orgánu, který takové prospekty schválil.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek uplatňování tohoto nařízení a zohlednění technického vývoje na finančních trzích, může ESMA vypracovat návrhy prováděcích technických norem, kterými se stanoví standardní formuláře, šablony a postupy pro oznamování osvědčení o schválení, jež se týkají registračního dokumentu, univerzálního registračního dokumentu a jakéhokoliv jejich dodatku a překladu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 27
Použití jazyka
1. Jestliže se veřejná nabídka cenných papírů provádí nebo se o přijetí k obchodování na regulovaném trhu žádá pouze v domovském členském státě, sestavuje se prospekt v jazyce, který přijímá příslušný orgán domovského členského státu.
2. Jestliže se veřejná nabídka cenných papírů provádí nebo se o přijetí k obchodování na regulovaném trhu žádá v jednom nebo více členských státech kromě domovského členského státu, sestavuje se prospekt podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, buď v jazyce přijímaném příslušnými orgány těchto členských států, nebo v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
Příslušný orgán každého hostitelského členského státu vyžaduje, aby bylo shrnutí uvedené v článku 7 k dispozici v jeho úředním jazyce, nebo alespoň v jednom z jeho úředních jazyků nebo v jiném jazyce přijímaném příslušným orgánem daného členského státu, nevyžaduje však překlad žádné další části prospektu.
Pro účely kontroly a schválení příslušným orgánem domovského členského státu se prospekt sestavuje podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, buď v jazyce, který přijímá uvedený orgán, nebo v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
3. Jestliže se veřejná nabídka cenných papírů provádí nebo se o přijetí k obchodování na regulovaném trhu žádá ve více členských státech včetně domovského členského státu, sestavuje se prospekt v jazyce, který přijímá příslušný orgán domovského členského státu, a je k dispozici podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, také buď v jazyce, který přijímají příslušné orgány každého hostitelského členského státu, nebo v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
Příslušný orgán každého hostitelského členského státu vyžaduje, aby bylo shrnutí uvedené v článku 7 k dispozici v jeho úředním jazyce, nebo alespoň v jednom z jeho úředních jazyků nebo v jiném jazyce přijímaném příslušným orgánem daného členského státu, nevyžaduje však překlad žádné další části prospektu.
4. Konečné podmínky a shrnutí jednotlivé emise se vypracují ve stejném jazyce, v jakém je sestaven schválený základní prospekt.
Při sdělování konečných podmínek příslušnému orgánu hostitelského členského státu nebo v případě více než jednoho hostitelského členského státu příslušným orgánům hostitelských členských států v souladu s čl. 25 odst. 4 se na konečné podmínky a přiložené shrnutí uplatňují tato jazyková pravidla:
a) |
shrnutí jednotlivé emise přiložené ke konečným podmínkám musí být k dispozici v úředním jazyce, nebo alespoň v jednom z úředních jazyků hostitelského členského státu nebo v jiném jazyce přijímaném příslušným orgánem hostitelského členského státu v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem nebo případně odst. 3 druhým pododstavcem; |
b) |
má-li být případně v souladu s odstavci 2 nebo 3 tohoto článku přeložen základní prospekt, vztahují se na konečné podmínky a na k nim přiložené shrnutí jednotlivé emise stejné požadavky na překlad jako na základní prospekt. |
5. Jestliže se prospekt týká přijetí nekapitálových cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu a žádá se o přijetí k obchodování na regulovaném trhu v jednom nebo více členských státech, sestavuje se prospekt podle rozhodnutí emitenta, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, buď v jazyce přijímaném příslušnými orgány domovského členského státu a hostitelských členských států, nebo v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, pokud tyto cenné papíry buď:
a) |
mají být obchodovány pouze na regulovaném trhu či jeho konkrétním segmentu, k němuž mohou mít pro účely obchodování s těmito cennými papíry přístup pouze kvalifikovaní investoři, nebo |
b) |
mají jednotkovou jmenovitou hodnotu nejméně 100 000 EUR. |
KAPITOLA VI
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE EMITENTŮ USAZENÝCH VE TŘETÍCH ZEMÍCH
Článek 28
Veřejná nabídka cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu na základě prospektu sestaveného v souladu s tímto nařízením
Pokud emitent ze třetí země hodlá veřejně nabízet cenné papíry v Unii nebo požádat o přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu usazeném v Unii na základě prospektu sestaveného v souladu s tímto nařízením, získá v souladu s článkem 20 schválení svého prospektu od příslušného orgánu svého domovského členského státu.
Jakmile je prospekt schválen v souladu s prvním pododstavcem, jsou s ním spjata veškerá práva a povinnosti, které jsou stanoveny pro prospekt podle tohoto nařízení, na tento prospekt a emitenta ze třetí země se vztahují všechna ustanovení tohoto nařízení a prospekt i tento emitent podléhají dohledu příslušného orgánu domovského členského státu.
Článek 29
Nabídka veřejných cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu na základě prospektu sestaveného v souladu s právními předpisy třetí země
1. Příslušný orgán domovského členského státu emitenta ze třetí země může pro veřejnou nabídku cenných papírů nebo pro přijetí k obchodování na regulovaném trhu schválit prospekt, který je sestaven v souladu s vnitrostátními právními předpisy emitenta z třetí země a těmto předpisům podléhá, pokud:
a) |
jsou požadavky na informace uložené těmito právními předpisy třetí země rovnocenné požadavkům tohoto nařízení; a |
b) |
příslušný orgán domovského členského státu uzavřel dohody o spolupráci s relevantními orgány dohledu emitenta ze třetí země v souladu s článkem 30. |
2. V případě veřejné nabídky nebo přijetí cenných papírů vydaných emitentem ze třetí země k obchodování na regulovaném trhu v členském státě jiném nežli domovském členském státě se použijí požadavky uvedené v článcích 24, 25 a 27.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 44, jimiž toto nařízení doplní stanovením obecných kritérií rovnocennosti na základě požadavků stanovených v článcích 6, 7, 8 a 13.
Na základě výše uvedených kritérií může Komise přijmout prováděcí rozhodnutí, v němž uvede, že požadavky na informace uložené vnitrostátním právem třetí země jsou rovnocenné požadavkům tohoto nařízení. Toto prováděcí rozhodnutí se přijímá přezkumným postupem podle čl. 45 odst. 2.
Článek 30
Spolupráce se třetími zeměmi
1. Pro účely článku 29, a je-li to považováno za nezbytné pro účely článku 28, uzavřou příslušné orgány členských států dohody o spolupráci s orgány dohledu třetích zemí, které se týkají výměny informací s orgány dohledu třetích zemí a vymáhání povinností, které z tohoto nařízení vyplývají ve třetích zemích, pokud daná třetí země není podle platného aktu v přenesené pravomoci přijatého Komisí podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 (25) na seznamu jurisdikcí, které mají ve svých vnitrostátních režimech pro boj proti praní peněz a financování terorismu strategické nedostatky představující významnou hrozbu pro finanční systém Unie. Tyto dohody o spolupráci zajistí alespoň efektivní výměnu informací, která příslušným orgánům umožňuje plnit jejich povinnosti podle tohoto nařízení.
Příslušný orgán informuje orgán ESMA a ostatní příslušné orgány, pokud navrhuje uzavřít takové dohody.
2. Pro účely článku 29, a je-li to považováno za nezbytné pro účely článku 28 ESMA usnadňuje a koordinuje vypracování dohod o spolupráci mezi příslušnými orgány a relevantními orgány dohledu třetích zemí.
Je-li to nezbytné, ESMA rovněž mezi příslušnými orgány usnadňuje a koordinuje výměnu informací získaných od orgánů dohledu třetích zemí, které mohou být důležité pro přijetí opatření podle článků 38 a 39.
3. Příslušné orgány uzavřou dohody o spolupráci týkající se výměny informací s orgány dohledu třetích zemí pouze v případě, že sdělené informace podléhají zárukám dodržování služebního tajemství, které jsou alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v článku 35. Účelem této výměny informací je plnění úkolů těchto příslušných orgánů.
4. ESMA může vypracovat nebo na žádost Komise vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví minimální obsah dohod o spolupráci podle odstavce 1 a vzorový dokument, který má být k tomuto účelu používán.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA VII
ESMA A PŘÍSLUŠNÉ ORGÁNY
Článek 31
Příslušné orgány
1. Každý členský stát určí jediný příslušný správní orgán, který je odpovědný za plnění povinností vyplývajících z tohoto nařízení a zaručuje, že ustanovení tohoto nařízení jsou uplatňována. Členské státy o tom informují Komisi, orgán ESMA a příslušné orgány ostatních členských států.
Příslušný orgán musí být nezávislý na účastnících trhu.
2. Členské státy mohou svému příslušnému orgánu povolit, aby elektronické uveřejňování schválených prospektů a souvisejících dokumentů přenesl na třetí osoby.
Toto přenesení úkolů podléhá zvláštnímu rozhodnutí, v němž se uvedou:
a) |
úkoly, které mají být vykonány, a podmínky, za nichž mají být vykonány; |
b) |
doložka, která dotčenou třetí osobu zavazuje k tomu, aby jednala a byla organizována způsobem, jenž brání střetu zájmů a zajišťuje, aby informace získané při plnění přenesených úkolů nebyly zneužity nebo nebránily hospodářské soutěži; a |
c) |
všechna ujednání, která byla uzavřena mezi příslušným orgánem a třetí osobou, na niž byly úkoly přeneseny. |
Konečnou odpovědnost za dohled nad souladem s tímto nařízením a za schvalování prospektů nese příslušný orgán určený podle odstavce 1.
Členské státy informují Komisi, orgán ESMA a příslušné orgány ostatních členských států o rozhodnutí o přenesení úkolů uvedeném ve druhém pododstavci včetně přesných podmínek, které takové přenesení upravují.
3. Odstavci 1 a 2 není dotčena možnost členského státu přijmout zvláštní právní a správní opatření pro zámořská evropská území, za jejichž vnější vztahy daný členský stát odpovídá.
Článek 32
Pravomoci příslušných orgánů
1. Aby mohly plnit své povinnosti podle tohoto nařízení, musí mít příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto dohledové a vyšetřovací pravomoci:
a) |
požadovat, aby emitenti, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, zahrnuli do prospektu doplňující informace, pokud to vyžaduje ochrana investorů; |
b) |
požadovat, aby emitenti, osoby nabízející cenné papíry nebo osoby, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, a osoby, které je ovládají nebo jsou jimi ovládány, poskytovali informace a dokumenty; |
c) |
požadovat, aby auditoři a vedoucí pracovníci emitentů, osob nabízejících cenné papíry nebo osob, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, jakož i finanční zprostředkovatelé pověření provedením veřejné nabídky cenných papírů nebo žádostí o přijetí k obchodování na regulovaném trhu poskytovali informace; |
d) |
pozastavit veřejnou nabídku cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu po dobu nejvýše deseti po sobě následujících pracovních dnů, pokud mají dostatečné důvody k podezření, že bylo porušeno toto nařízení; |
e) |
zakázat nebo pozastavit propagační sdělení po dobu nejvýše deseti po sobě následujících pracovních dnů nebo požadovat od emitentů, osob nabízejících cenné papíry nebo osob, které žádají o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo relevantních finančních zprostředkovatelů, aby ukončili nebo pozastavili propagační sdělení po dobu nejvýše deseti po sobě následujících pracovních dnů, pokud mají dostatečné důvody k podezření, že bylo porušeno toto nařízení; |
f) |
zakázat veřejnou nabídku cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, pokud zjistí, že bylo porušeno toto nařízení nebo pokud existují dostatečné důvody k podezření, že bude porušeno; |
g) |
pozastavit nebo požádat příslušné regulované trhy, mnohostranné obchodní systémy či organizované obchodní systémy o pozastavení obchodování na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému nebo v organizovaném obchodním systému po dobu nejvýše deseti po sobě následujících pracovních dnů, pokud mají dostatečné důvody k podezření, že bylo porušeno toto nařízení; |
h) |
zakázat obchodování na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému či v organizovaném obchodním systému, pokud zjistí, že bylo porušeno toto nařízení; |
i) |
uveřejnit skutečnost, že emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, neplní své povinnosti; |
j) |
pozastavit kontrolu prospektu předloženého ke schválení nebo pozastavit či omezit veřejnou nabídku cenných papírů nebo přijetí k obchodování na regulovaném trhu, pokud příslušný orgán využívá pravomoc uložit zákaz nebo omezení podle článku 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (26), dokud tento zákaz či omezení nepominou; |
k) |
zamítnout schválení prospektu sestaveného určitým emitentem, osobou nabízející cenné papíry nebo osobou, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, a to na maximální dobu pěti let, pokud emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, opakovaně a závažným způsobem porušili toto nařízení; |
l) |
zpřístupnit nebo požadovat, aby emitent zpřístupnil všechny podstatné informace, které mohou ovlivnit hodnocení veřejně nabízených cenných papírů nebo cenných papírů přijatých k obchodování na regulovaných trzích, v zájmu zajištění ochrany investorů nebo hladkého fungování trhu; |
m) |
pozastavit nebo požádat příslušný regulovaný trh, mnohostranný obchodní systém či organizovaný obchodní systém o pozastavení obchodování daných cenných papírů, pokud se domnívají, že je situace emitenta taková, že by obchodování poškodilo zájmy investorů; |
n) |
provádět kontroly nebo šetření na místě jinde než v soukromých obydlích fyzických osob a za tímto účelem vstupovat do prostor s cílem získat přístup k dokumentům a dalším údajům v jakékoli formě, pokud existuje důvodné podezření, že dokumenty a jiné údaje týkající se předmětu kontroly nebo šetření mohou být významné pro účely prokázání, že došlo k porušení tohoto nařízení. |
Pokud to vyžaduje vnitrostátní právo, může se příslušný orgán obrátit na příslušný soudní orgán, aby rozhodl o výkonu pravomocí uvedených v prvním pododstavci.
Pokud bylo zamítnuto schválení prospektu podle prvního pododstavce písm. k), příslušný orgán o tom informuje orgán ESMA, který následně informuje příslušné orgány ostatních členských států.
V souladu s článkem 21 nařízení (EU) č. 1095/2010 má ESMA právo účastnit se kontrol na místě uvedených v prvním pododstavci písm. n), v případě, že jsou tyto kontroly prováděny společně dvěma či více příslušnými orgány.
2. Příslušné orgány plní své funkce a vykonávají své pravomoci uvedené v odstavci 1 kterýmkoli z těchto způsobů:
a) |
přímo; |
b) |
ve spolupráci s jinými orgány; |
c) |
na svou odpovědnost přenesením pravomocí na takové orgány; |
d) |
podáním návrhu příslušným soudním orgánům. |
3. Členské státy zajistí přijetí vhodných opatření tak, aby příslušné orgány měly veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich povinností.
4. Tímto nařízením nejsou dotčeny právní předpisy týkající se nabídek převzetí, transakcí za účelem fúzí a jiných transakcí majících vliv na vlastnictví nebo na ovládání společností, kterými se provádí směrnice 2004/25/ES a jež zavádějí požadavky nad rámec požadavků vyplývajících z tohoto nařízení.
5. Platí, že osoba předávající informace příslušnému orgánu v souladu s tímto nařízením neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu, a v souvislosti s takovým oznámením jí nevzniká žádný typ odpovědnosti.
6. Odstavci 1 až 3 není dotčena možnost členského státu přijmout zvláštní právní a správní opatření pro zámořská evropská území, za jejichž vnější vztahy daný členský stát odpovídá.
Článek 33
Spolupráce příslušných orgánů
1. Pro účely tohoto nařízení spolupracují příslušné orgány mezi sebou navzájem a také s orgánem ESMA. Bez zbytečného odkladu si vyměňují informace a spolupracují při šetření, dohledu a vymáhání práva.
Pokud se členské státy v souladu s článkem 38 rozhodly stanovit za porušení tohoto nařízení trestní sankce, zajistí, aby byla přijata vhodná opatření k tomu, aby příslušné orgány měly veškeré nezbytné pravomoci ke spolupráci se soudními orgány v rámci své jurisdikce s cílem získat konkrétní informace týkající se trestního vyšetřování či řízení zahájeného z důvodu potenciálního porušení tohoto nařízení a poskytnout tyto informace ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA, aby mohly splnit svou povinnost vzájemné spolupráce a spolupráce s orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení.
2. Příslušný orgán může odmítnout žádost o poskytnutí informací či žádost o spolupráci při šetření pouze za některé z těchto výjimečných okolností:
a) |
pokud vyhovění žádosti pravděpodobně nepříznivě ovlivní jeho vlastní šetření či vymáhání práva nebo trestní vyšetřování; |
b) |
pokud již bylo před orgány dožádaného členského státu zahájeno soudní řízení v souvislosti se stejnými činy a proti stejným osobám; |
c) |
pokud již bylo v dožádaném členském státě ve vztahu k těmto osobám za stejné činy vydáno pravomocné rozhodnutí. |
3. Příslušné orgány na vyžádání neprodleně poskytují veškeré informace požadované pro účely tohoto nařízení.
4. Příslušný orgán může pro účely kontroly nebo šetření na místě požádat o pomoc příslušný orgán jiného členského státu.
Žádající příslušný orgán informuje orgán ESMA o všech žádostech uvedených v prvním pododstavci. V případě kontroly nebo šetření na místě s přeshraničním účinkem koordinuje ESMA kontroly nebo šetření, je-li o to požádán některým z příslušných orgánů.
Pokud příslušný orgán obdrží od příslušného orgánu jiného členského státu žádost, aby provedl kontrolu nebo šetření na místě, může učinit jakékoliv z těchto opatření:
a) |
provést kontrolu nebo šetření na místě sám; |
b) |
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, účastnit se kontroly nebo šetření na místě; |
c) |
umožnit příslušnému orgánu, který podal žádost, aby kontrolu nebo šetření na místě provedl sám; |
d) |
jmenovat auditory nebo odborníky, kteří provedou kontrolu nebo šetření na místě, nebo |
e) |
podělit se o konkrétní úkoly související s dohledovými činnostmi s ostatními příslušnými orgány. |
5. Příslušné orgány mohou orgánu ESMA oznámit případy, kdy byla žádost o spolupráci, zejména pokud jde o výměnu informací, zamítnuta nebo jí nebylo v přiměřené lhůtě vyhověno. Aniž je dotčen článek 258 Smlouvy o fungování EU, může ESMA v případech uvedených v první větě tohoto odstavce postupovat v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. ESMA může vypracovat, nebo na žádost Komise vypracuje návrhy regulačních technických norem, v nichž stanoví, které informace si mají příslušné orgány v souladu s odstavcem 1 vyměňovat.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. ESMA může vypracovat návrhy prováděcích technických norem, v nichž stanoví standardní formuláře, šablony a postupy pro spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 34
Spolupráce s orgánem ESMA
1. Příslušné orgány spolupracují pro účely tohoto nařízení s orgánem ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány neprodleně poskytnou orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl tento orgán plnit své úkoly podle článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku, může ESMA vypracovat návrhy prováděcích technických norem za účelem určení postupů a formulářů pro výměnu informací uvedených v odstavci 2.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 35
Služební tajemství
1. Veškeré informace, které se týkají obchodních nebo provozních podmínek a jiných ekonomických či osobních záležitostí, vyměňované mezi příslušnými orgány podle tohoto nařízení se považují za důvěrné a podléhají požadavkům služebního tajemství s výjimkou případů, kdy příslušný orgán v okamžiku jejich předání uvede, že dané informace mohou být sděleny nebo pokud je jejich sdělení nezbytné pro účely soudního řízení.
2. Povinnost zachovat služební tajemství platí pro všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušný orgán nebo pro třetí osobu, na kterou příslušný orgán přenesl své pravomoci. Informace, na něž se vztahuje služební tajemství, nesmějí být sděleny žádné jiné osobě nebo orgánu, vyjma na základě ustanovení práva Unie nebo vnitrostátního práva.
Článek 36
Ochrana osobních údajů
Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, plní příslušné orgány své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) 2016/679.
Pokud jde o zpracování osobních údajů orgánem ESMA v rámci tohoto nařízení, řídí se ESMA nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 37
Předběžná opatření
1. Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody domnívat se, že se emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo finanční zprostředkovatelé pověření veřejnou nabídkou cenných papírů dopustili nesrovnalosti nebo že tyto osoby porušily své povinnosti podle tohoto nařízení, předá tato zjištění příslušnému orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA.
2. Pokud i přes opatření přijatá příslušným orgánem domovského členského státu emitent, osoba nabízející cenné papíry nebo osoba, která žádá o přijetí k obchodování na regulovaném trhu, nebo finanční zprostředkovatelé pověření veřejnou nabídkou cenných papírů nadále porušují toto nařízení, příslušný orgán hostitelského členského státu po informování příslušného orgánu domovského členského státu a orgánu ESMA přijme veškerá vhodná opatření k ochraně investorů a bez zbytečného odkladu o tom informuje Komisi a orgán ESMA.
3. Pokud příslušný orgán nesouhlasí s kterýmkoli z opatření, která přijal jiný příslušný orgán podle odstavce 2, může věc předložit orgánu ESMA. Ten může postupovat v souladu s pravomocemi, jež mu byly svěřeny podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA VIII
SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
Článek 38
Správní sankce a jiná správní opatření
1. Aniž jsou dotčeny dohledové a vyšetřovací pravomoci příslušných orgánů podle článku 32 a právo členských států stanovit a ukládat trestní sankce, zajistí členské státy v souladu se svým vnitrostátním právem, aby příslušné orgány měly pravomoc ukládat správní sankce a přijímat jiná odpovídající správní opatření, které jsou účinné, přiměřené a odrazující. Tyto správní sankce a jiná správní opatření se použijí alespoň v těchto případech:
a) |
porušení článku 3, článku 5, článku 6, čl. 7 odst. 1 až 11, článku 8, článku 9, článku 10, čl. 11 odst. 1 a 3, čl. 14 odst. 1 a 2, čl. 15 odst. 1, čl. 16 odst. 1, 2 a 3, článku 17, článku 18, čl. 19 odst. 1 až 3, čl. 20 odst. 1, čl. 21 odst. 1 až 4 a 7 až 11, čl. 22 odst. 2 až 5, čl. 23 odst. 1, 2, 3 a 5 a článku 27; |
b) |
nespolupráce či nevyhovění při šetření či kontrole nebo žádosti podle článku 32. |
Členské státy mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce, pokud jsou k 21. červenci 2018 porušení uvedená v písmenech a) nebo b) uvedeného pododstavce již předmětem trestních sankcí podle jejich vnitrostátního práva. V takovém případě oznámí Komisi a orgánu ESMA podrobně příslušné části svých trestněprávních předpisů.
Do 21. července 2018 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA podrobně předpisy uvedené v prvním a druhém pododstavci. Komisi a orgán ESMA také neprodleně uvědomí o každé jejich následné změně.
2. Členské státy v souladu s vnitrostátním právem zajistí, že příslušné orgány mají pravomoc uložit alespoň tyto správní sankce a jiná správní opatření ve vztahu k porušením uvedeným v odst. 1 prvním pododstavci písm. a):
a) |
veřejné oznámení, v němž je uvedena odpovědná fyzická nebo právnická osoba a povaha daného porušení v souladu s článkem 42; |
b) |
příkaz, aby fyzická nebo právnická osoba, která je za porušení odpovědná, od chování představujícího porušení upustila; |
c) |
správní peněžité sankce, jejichž maximální výše činí alespoň dvojnásobek zisku, kterého bylo v důsledku porušení pravidel dosaženo, nebo ztráty, které bylo v důsledku porušení pravidel zabráněno, jestliže je lze určit; |
d) |
v případě právnických osob správní peněžité sankce, jejichž maximální výše činí alespoň 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 20. července 2017, nebo 3 % celkového ročního obratu právnické osoby podle poslední dostupné účetní závěrky schválené řídícím orgánem. Je-li právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice 2013/34/EU, je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů v souladu s příslušným právem Unie v oblasti účetnictví podle nejnovější dostupné konsolidované účetní závěrky schválené řídícím orgánem vrcholného mateřského podniku; |
e) |
v případě fyzické osoby správní peněžité sankce, jejichž maximální výše činí alespoň 700 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, ve výši odpovídající hodnoty v národní měně ke dni 20. července 2017. |
3. Členské státy mohou stanovit další sankce nebo opatření a vyšší úrovně správních peněžitých sankcí, než jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 39
Výkon pravomocí dohledu a pravomocí ukládat sankce
1. Příslušné orgány při stanovování druhu a výše správních sankcí a jiných správních opatření vezmou v úvahu veškeré důležité okolnosti, zejména:
a) |
závažnost a dobu trvání porušení; |
b) |
míru odpovědnosti osoby odpovědné za porušení; |
c) |
finanční sílu osoby odpovědné za porušení na základě celkového obratu odpovědné právnické osoby nebo ročního příjmu a čistých aktiv odpovědné fyzické osoby; |
d) |
vliv porušení na zájmy drobných investorů; |
e) |
výši zisku, kterého osoba odpovědná za porušení dosáhla, nebo ztráty, které zabránila, nebo ztráty, která porušením vznikla třetím stranám, jestliže je lze určit; |
f) |
míru spolupráce osoby odpovědné za porušení s příslušným orgánem, aniž je dotčena potřeba zajistit vydání zisku, kterého uvedená osoba dosáhla, nebo ztráty, které zabránila; |
g) |
předchozí porušení ze strany osoby odpovědné za porušení; |
h) |
opatření, která po porušení přijala osoba odpovědná za porušení, aby zabránila jeho opakování. |
2. Příslušné orgány při výkonu svých pravomocí ukládat správní sankce a jiná správní opatření podle článku 38 navzájem úzce spolupracují, aby zajistily, že výkon jejich dohledových a vyšetřovacích pravomocí a správní sankce a jiná správní opatření, která ukládají, jsou účinné a přiměřené podle tohoto nařízení. Při výkonu svých dohledových a vyšetřovacích pravomocí a při ukládání správních sankcí a jiných správních opatření v přeshraničních případech příslušné orgány koordinují své kroky, aby zabránily zdvojování a překrývání.
Článek 40
Právo na přezkum
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá podle tohoto nařízení byla řádně odůvodněna a aby podléhala soudnímu přezkumu.
Pro účely článku 20 se právo na přezkum rovněž uplatní v případech, kdy příslušný orgán ve lhůtách stanovených v čl. 20 odst. 2, 3 a 6 v souvislosti s žádostí o schválení prospektu nevydal rozhodnutí o jejím schválení či zamítnutí ani nepožádal o změny či doplňující informace.
Článek 41
Oznamování porušení
1. Příslušné orgány zavedou účinné mechanismy, které podporují a umožňují, aby jim byly oznamovány skutečné nebo potenciální případy porušení tohoto nařízení.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a) |
zvláštní postupy pro přijímání oznámení o skutečných či potenciálních případech porušení a jejich následné vyřízení, včetně zavedení bezpečných komunikačních kanálů pro taková oznámení; |
b) |
přiměřenou ochranu pro zaměstnance pracující na základě pracovní smlouvy, kteří porušení oznámí, a to přinejmenším před odplatou, diskriminací a dalšími druhy nespravedlivého zacházení ze strany zaměstnavatele nebo třetích stran; |
c) |
ochranu totožnosti a osobních údajů osoby, která porušení oznámí, i fyzické osoby, která je za porušení údajně odpovědná, ve všech fázích řízení s výjimkou případů, kdy je toto poskytování informací vyžadováno podle vnitrostátního práva v souvislosti s dalším vyšetřováním či navazujícím soudním řízením. |
3. Členské státy mohou zavést finanční pobídky pro osoby, které nabízejí relevantní informace o skutečných nebo potenciálních případech porušení tohoto nařízení, jež jsou poskytovány v souladu s vnitrostátním právem, pokud pro tyto osoby již neexistují jiné právní nebo smluvní povinnosti oznamovat tyto informace a za předpokladu, že tyto informace jsou nové a že vedou k uložení správní nebo trestní sankce nebo přijetí jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení.
4. Členské státy požadují, aby zaměstnavatelé zabývající se činnostmi, které jsou regulovány pro účely finančních služeb, zavedli vhodné postupy, které jejich zaměstnancům umožní interně oznamovat skutečné či potenciální případy porušení zvláštní, nezávislou a samostatnou cestou.
Článek 42
Uveřejňování rozhodnutí
1. Rozhodnutí o uložení správní sankce nebo jiného správního opatření za porušení tohoto nařízení příslušné orgány uveřejní na svých oficiálních internetových stránkách bezprostředně poté, co byla o příslušném rozhodnutí vyrozuměna osoba, jíž se toto rozhodnutí týká. Uveřejní se přinejmenším informace o druhu a povaze porušení a o totožnosti odpovědné osoby. Tato povinnost se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
2. Má-li příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti uveřejnění totožnosti právnických osob nebo totožnosti či osobních údajů fyzických osob za to, že by uveřejnění těchto údajů bylo nepřiměřené, nebo pokud by takové uveřejnění ohrozilo stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, členský stát zajistí, aby příslušné orgány přijaly některé z následujících opatření:
a) |
uveřejnění rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření odloží, dokud důvody pro neuveřejnění nepominou; |
b) |
rozhodnutí o uložení sankce nebo jiného opatření uveřejní anonymizovaně způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto anonymní uveřejnění zajistí účinnou ochranu dotyčných osobních údajů; |
c) |
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření neuveřejní, pokud se má za to, že možnosti uvedené v písmenech a) a b) dostatečně nezajišťují:
|
V případě rozhodnutí uveřejnit sankci nebo opatření anonymizovaně podle prvního pododstavce písm. b) může být uveřejnění příslušných údajů o přiměřenou dobu odloženo, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymizované uveřejnění po uplynutí této doby pominou.
3. Je-li proti rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření podán opravný prostředek k příslušnému soudnímu či jinému orgánu, příslušné orgány rovněž tuto informaci okamžitě uveřejní na svých oficiálních internetových stránkách, stejně jako veškeré následné informace týkající se výsledku řízení o tomto opravném prostředku. Rovněž se uveřejní jakékoli rozhodnutí, kterým se dřívější rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření ruší.
4. Příslušné orgány zajistí, aby jakékoli uveřejnění v souladu s tímto článkem zůstalo na jejich oficiálních internetových stránkách po dobu nejméně pěti let od uveřejnění. Osobní údaje, jež taková uveřejněná informace obsahuje, se na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu ponechají pouze po dobu, která je nezbytně nutná podle příslušných pravidel pro ochranu údajů.
Článek 43
Hlášení sankcí orgánu ESMA
1. Příslušný orgán každoročně poskytuje orgánu ESMA souhrnné informace o všech správních sankcích a jiných správních opatřeních, které byly uloženy podle článku 38. ESMA tyto informace uveřejní ve výroční zprávě.
Pokud se členské státy v souladu s čl. 38 odst. 1 rozhodly stanovit za porušení ustanovení podle uvedeného odstavce trestní sankce, poskytnou jejich příslušné orgány orgánu ESMA každoročně anonymizované souhrnné údaje týkající se veškerého provedeného trestního vyšetřování a uložených trestních sankcí. ESMA uveřejní údaje o uložených trestních sankcích ve výroční zprávě.
2. Pokud příslušný orgán uveřejnil správní sankce, jiná správní opatření či trestní sankce, souběžně je nahlásí orgánu ESMA.
3. Příslušné orgány informují orgán ESMA o všech uložených správních sankcích nebo jiných správních opatřeních, které nebyly uveřejněny v souladu s čl. 42 odst. 2 prvním pododstavcem písm. c), i o jakémkoli případném opravném prostředku, který vůči nim byl podán, a o jeho výsledku. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány obdržely informace a konečné rozhodnutí ve věci uložení jakékoli trestní sankce a předaly je orgánu ESMA. ESMA spravuje centrální databázi oznámených sankcí výhradně pro účely výměny informací mezi příslušnými orgány. Tato databáze je přístupná pouze příslušným orgánům a aktualizuje se na základě informací poskytnutých příslušnými orgány.
KAPITOLA IX
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
Článek 44
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 7, čl. 9 odst. 14, čl. 13 odst. 1 a 2, čl. 14 odst. 3, čl. 15 odst. 2, čl. 16 odst. 5, čl. 20 odst. 11 a čl. 29 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem 20. července 2017.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 7, čl. 9 odst. 14, čl. 13 odst. 1 a 2, čl. 14 odst. 3, čl. 15 odst. 2, čl. 16 odst. 5, čl. 20 odst. 11 a čl. 29 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky určenými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů-
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 7, čl. 9 odst. 14, čl. 13 odst. 1 a 2, čl. 14 odst. 3, čl. 15 odst. 2, čl. 16 odst. 5, čl. 20 odst. 11 a čl. 29 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitku ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 45
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (27). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 46
Zrušení
1. Směrnice 2003/71/ES se zrušuje s účinkem ode dne 21. července 2019 s výjimkou:
a) |
čl. 4 odst. 2 písm. a) a g) směrnice 2003/71/ES, jež se zrušují s účinkem ode dne 20. července 2017, a |
b) |
čl. 1 odst. 2 písm. h) a čl. 3 odst. 2 prvního pododstavce písm. e) směrnice 2003/71/ES, jež se zrušují s účinkem ode dne 21. července 2018. |
2. Odkazy na směrnici 2003/71/ES se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze VI tohoto nařízení.
3. Prospekty schválené podle vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 2003/71/ES, před 21. červencem 2019 se nadále řídí těmito vnitrostátními právními předpisy až do konce své platnosti nebo dokud neuplyne dvanáct měsíců od 21. července 2019 podle toho, co nastane dříve.
Článek 47
Zpráva orgánu ESMA o prospektech
1. Na základě dokumentů uveřejněných prostřednictvím mechanismu uvedeného v čl. 21 odst. 6 ESMA každý rok uveřejní zprávu se statistikami o prospektech, které byly schváleny a oznámeny v Unii, a analýzu trendů, která zohlední:
a) |
druhy emitentů, zejména kategorie osob uvedené v čl. 15 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) až d); a |
b) |
druhy emisí, zejména celkovou hodnotu protiplnění u nabídek, druhy převoditelných cenných papírů, druhy obchodních systémů a jmenovité hodnoty. |
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 musí obsahovat zejména:
a) |
analýzu rozsahu, v němž jsou v Unii používány režimy zpřístupňování informací stanovené v článcích 14 a 15 a univerzální registrační dokument uvedený v článku 9; |
b) |
statistiky o základních prospektech a o konečných podmínkách a o prospektech sestavených jako samostatné dokumenty nebo jako jediný dokument; |
c) |
statistiky o průměrné a celkové hodnotě protiplnění u veřejných nabídek cenných papírů, na které se vztahuje toto nařízení, nekótovanými společnostmi, společnostmi, jejichž cenné papíry jsou obchodovány v mnohostranných obchodních systémech včetně trhů pro růst malých a středních podniků, a společnostmi, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích. Je-li to vhodné, jsou tyto statistiky rozčleněny na počáteční veřejné nabídky a následné nabídky a na kapitálové a nekapitálové cenné papíry; |
d) |
statistiky o používání postupů oznamování podle článků 25 a 26 včetně počtu osvědčení o schválení oznámených v souvislosti s prospekty, registračními dokumenty a univerzálními registračními dokumenty v členění podle členských států. |
Článek 48
Přezkum
1. Do 21. července 2022 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení, kterou případně doplní legislativním návrhem.
2. Tato zpráva mimo jiné posoudí, zda shrnutí prospektu, režimy zpřístupňování informací stanovené v článcích 14 a 15 a univerzální registrační dokument uvedený v článku 9 zůstávají vhodné vzhledem k cílům, o jejichž dosažení se usiluje. Zpráva zejména obsahuje:
a) |
počet unijních prospektů pro růst od osob v každé ze čtyř kategorií stanovených v čl. 15 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) až d) a analýzu vývoje každé z těchto hodnot a trendů toho, jaké obchodní systémy si osoby oprávněné využívat unijní prospekty pro růst vybírají; |
b) |
analýzu toho, zda unijní prospekt pro růst dosahuje náležité rovnováhy mezi ochranou investorů a snížením administrativní zátěže pro osoby, které jej mohou využívat. |
3. Na základě analýzy uvedené v odstavci 2 zpráva posoudí, zda jsou nezbytné jakékoli změny tohoto nařízení, aby se menším společnostem dále usnadnilo získávání kapitálu a současně se zajistila dostatečná úroveň ochrany investorů, včetně toho, zda je třeba upravit příslušné prahové hodnoty.
4. Vedle toho zpráva vyhodnotí, zda jsou emitenti, a zejména malé a střední podniky, schopni získat LEI a ISIN s přiměřenými náklady a za přiměřenou dobu. Zpráva zohlední výsledky srovnávacího hodnocení uvedeného v čl. 20 odst. 13.
Článek 49
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Aniž je dotčen čl. 44 odst. 2, použije se toto nařízení od 21. července 2019 s výjimkou čl. 1 odst. 3 a čl. 3 odst. 2, jež se použijí od 20. července 2017, a čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. a, b) a c) a čl. 1 odst. 5 druhý pododstavec, jež se použijí ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro dosažení souladu s článkem 11, čl. 20 odst. 9 a články 31, 32 a 38 až 43 do 21. července 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 14. června 2017.
Za Evropský parlament
předseda
A. TAJANI
Za Radu
předsedkyně
H. DALLI
(1) Úř. věst. C 195, 2.6.2016, s. 1.
(2) Úř. věst. C 177, 18.5.2016, s. 9.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. května 2017.
(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64).
(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a směrnice 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 1).
(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 12).
(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o sděleních klíčových informací týkajících se strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou (Úř. věst. L 352, 9.12.2014, s. 1).
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1).
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).
(15) Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
(17) Směrnice Rady 80/390/EHS ze dne 17. března 1980 o koordinaci požadavků na sestavení, kontrolu a šíření prospektů cenných papírů, které mají být uveřejněny pro přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů (Úř. věst. L 100, 17.4.1980, s. 1).
(18) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny (Úř. věst. L 184, 6.7.2001, s. 1).
(19) Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).
(20) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).
(21) Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech, úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů (Úř. věst. L 149, 30.4.2004, s. 1).
(22) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).
(23) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/36/ES ze dne 11. července 2007 o výkonu některých práv akcionářů ve společnostech s kótovanými akciemi (Úř. věst. L 184, 14.7.2007, s. 17).
(24) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).
(25) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 ze dne 20. května 2015 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES a směrnice Komise 2006/70/ES (Úř. věst. L 141, 5.6.2015, s. 73).
(26) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).
(27) Rozhodnutí Komise 2001/528/ES ze dne 6. června 2001 o zřízení Evropského výboru pro cenné papíry (Úř. věst. L 191, 13.7.2001, s. 45).
PŘÍLOHA I
PROSPEKT
I. |
Shrnutí |
II. |
Totožnost ředitelů, členů vrcholného vedení, poradců a auditorů Účelem je identifikovat zástupce společnosti a další osoby podílející se na nabídce společnosti nebo přijetí k obchodování; jedná se o osoby pověřené sestavením prospektu a osoby odpovědné za audit účetní závěrky. |
III. |
Statistické údaje o nabídce a předpokládaný harmonogram Účelem je uvést základní informace o provádění nabídky a určení důležitých časových údajů týkajících se nabídky.
|
IV. |
Základní informace Účelem je shrnout základní informace o finanční situaci společnosti, kapitalizaci a rizikových faktorech. Pokud je účetní závěrka obsažená v dokumentu revidována, aby odrážela podstatné změny ve struktuře skupiny společnosti nebo v účetních postupech společnosti, je nutno revidovat i vybrané finanční údaje.
|
V. |
Informace o společnosti Účelem je poskytnout informace o podnikání společnosti, o jejích produktech nebo o službách, které poskytuje, a o faktorech, které ovlivňují podnikání. Tato část má rovněž poskytnout informace o přiměřenosti a vhodnosti pozemků, budov a zařízení společnosti i o jejích plánech budoucího zvyšování nebo snižování kapacity.
|
VI. |
Provozní výsledky, finanční situace a vyhlídky společnosti Vedení společnosti by mělo objasnit faktory, které ovlivnily finanční situaci společnosti a hospodářské výsledky v historických obdobích zahrnutých do účetní závěrky, a zhodnotit faktory a trendy, které podle očekávání budou mít podstatný vliv na finanční situaci společnosti a její hospodářské výsledky v budoucích obdobích.
|
VII. |
Ředitelé, vrcholné vedení a zaměstnanci Účelem je poskytnout informace o ředitelích a vedoucích pracovnících společnosti, které investorům umožní posoudit jejich zkušenosti, kvalifikaci a výši odměn, jakož i jejich vztah ke společnosti.
|
VIII. |
Hlavní akcionáři a transakce se spřízněnými osobami Účelem je poskytnout informace o hlavních akcionářích a dalších osobách, které mohou společnost ovládat nebo na ni mít vliv. Tato část rovněž poskytuje informace o transakcích, které společnost uzavřela s osobami spojenými se společností, a o tom, zda jsou podmínky těchto transakcí pro společnost spravedlivé.
|
IX. |
Finanční informace Účelem je určit, které finanční výkazy musí být zařazeny do dokumentu, i období, která mají být vykázána, stáří finančních výkazů a jiné informace finanční povahy. Účetní a auditorské zásady, které budou použity při přípravě a auditu účetní závěrky, budou určeny v souladu s mezinárodními účetními a auditorskými standardy.
|
X. |
Podrobnosti o nabídce a o přijetí k obchodování Účelem je poskytnout informace o nabídce a přijetí cenných papírů k obchodování, plánu distribuce cenných papírů a souvisejících otázkách.
|
XI. |
Další informace Účelem je poskytnout informace, z nichž většina je předepsána právními předpisy a které nejsou zahrnuty jinde v prospektu.
|
PŘÍLOHA II
REGISTRAČNÍ DOKUMENT
I. |
Totožnost ředitelů, členů vrcholného vedení, poradců a auditorů Účelem je identifikovat zástupce společnosti a další osoby podílející se na nabídce společnosti nebo přijetí k obchodování; jedná se o osoby pověřené sestavením prospektu a osoby odpovědné za audit účetní závěrky. |
II. |
Základní informace o emitentovi Účelem je shrnout základní informace o finanční situaci společnosti, kapitalizaci a rizikových faktorech. Pokud je účetní závěrka obsažená v dokumentu revidována, aby odrážela podstatné změny ve struktuře skupiny společnosti nebo v účetních postupech společnosti, je nutno revidovat i vybrané finanční údaje.
|
III. |
Informace o společnosti Účelem je poskytnout informace o podnikání společnosti, o jejích produktech nebo o službách, které poskytuje, a o faktorech, které ovlivňují podnikání. Tato část má rovněž poskytnout informace o přiměřenosti a vhodnosti pozemků, budov a zařízení společnosti i o jejích plánech budoucího zvyšování nebo snižování kapacity.
|
IV. |
Provozní výsledky, finanční situace a vyhlídky společnosti Vedení společnosti by mělo objasnit faktory, které ovlivnily finanční situaci společnosti a hospodářské výsledky v historických obdobích zahrnutých do účetní závěrky, a zhodnotit faktory a trendy, které podle očekávání budou mít podstatný vliv na finanční situaci společnosti a její hospodářské výsledky v budoucích obdobích.
|
V. |
Ředitelé, vrcholné vedení a zaměstnanci Účelem je poskytnout informace o ředitelích a vedoucích pracovnících společnosti, které investorům umožní posoudit jejich zkušenosti, kvalifikaci a výši odměn, jakož i jejich vztah ke společnosti.
|
VI. |
Hlavní akcionáři a transakce se spřízněnými osobami Účelem je poskytnout informace o hlavních akcionářích a dalších osobách, které mohou společnost ovládat nebo na ni mít vliv. Tato část rovněž poskytuje informace o transakcích, které společnost uzavřela s osobami spojenými se společností, a o tom, zda jsou podmínky těchto transakcí pro společnost spravedlivé.
|
VII. |
Finanční informace Účelem je určit, které finanční výkazy musí být zařazeny do dokumentu, i období, která mají být vykázána, stáří finančních výkazů a jiné informace finanční povahy. Účetní a auditorské zásady, které budou použity při přípravě a auditu účetní závěrky, budou určeny v souladu s mezinárodními účetními a auditorskými standardy.
|
VIII. |
Další informace Účelem je poskytnout informace, z nichž většina je předepsána právními předpisy a které nejsou zahrnuty jinde v prospektu.
|
PŘÍLOHA III
POPIS CENNÝCH PAPÍRŮ
I. |
Totožnost ředitelů, členů vrcholného vedení, poradců a auditorů Účelem je identifikovat zástupce společnosti a další osoby podílející se na nabídce společnosti nebo přijetí k obchodování; jedná se o osoby pověřené sestavením prospektu a osoby odpovědné za audit účetní závěrky. |
II. |
Statistické údaje o nabídce a předpokládaný harmonogram Účelem je uvést základní informace o provádění nabídky a určení důležitých časových údajů týkajících se nabídky.
|
III. |
Základní informace o emitentovi Účelem je shrnout základní informace o finanční situaci společnosti, kapitalizaci a rizikových faktorech. Pokud je účetní závěrka obsažená v dokumentu revidována, aby odrážela podstatné změny ve struktuře skupiny společnosti nebo v účetních postupech společnosti, je nutno revidovat i vybrané finanční údaje.
|
IV. |
Základní informace o cenných papírech Účelem je poskytnout základní informace o cenných papírech, které mají být veřejně nabídnuty nebo přijaty k obchodování.
|
V. |
Zájmy znalců Účelem je poskytnout informace o transakcích, které společnost uzavřela se znalci nebo poradci pracujícími za odměnu závisející na výsledku. |
VI. |
Podrobnosti o nabídce a o přijetí k obchodování Účelem je poskytnout informace o nabídce a o přijetí cenných papírů k obchodování, o plánu distribuce cenných papírů a o souvisejících otázkách.
|
VII. |
Další informace Účelem je poskytnout informace, z nichž většina je předepsána právními předpisy a které nejsou zahrnuty jinde v prospektu.
|
PŘÍLOHA IV
REGISTRAČNÍ DOKUMENT PRO UNIJNÍ PROSPEKT PRO RŮST
I. |
Odpovědnost za registrační dokument Účelem je určit emitenta a jeho zástupce a další osoby podílející se na nabídce cenných papírů společnosti; tyto osoby nesou odpovědnost za sestavení registračního dokumentu. |
II. |
Strategie, výsledky a podnikatelské prostředí Účelem je informovat o strategii a o cílech společnosti v souvislosti s rozvojem a budoucími výsledky a poskytnout informace o podnikání společnosti, o jejích produktech nebo o službách, které poskytuje, o jejích investicích a o faktorech, které ovlivňují podnikání. Dále musí být zahrnuty rizikové faktory specifické pro danou společnost a relevantní informace o trendech. |
III. |
Správa a řízení společnosti Účelem je poskytnout informace o ředitelích a o vedoucích pracovnících společnosti, které investorům umožní posoudit jejich zkušenosti, vzdělání a výši odměn, jakož i jejich vztah ke společnosti. |
IV. |
Finanční výkazy a klíčové ukazatele výkonnosti Účelem je určit, které finanční výkazy a klíčové ukazatele výkonnosti musí být zařazeny do dokumentu zahrnujícího poslední dva účetní roky (v případě kapitálových cenných papírů) nebo poslední účetní rok (v případě nekapitálových cenných papírů) nebo kratší období, po které emitent provozoval činnost. |
V. |
Provozní výsledky a finanční situace (pouze v případě kapitálových cenných papírů vydaných společnostmi s tržní kapitalizací vyšší než 200 000 000 EUR). Účelem je poskytnout informace o finanční situaci a o provozních výsledcích, nejsou-li součástí unijního prospektu pro růst zprávy sestavené a předložené v souladu s články 19 a 29 směrnice 2013/34/EU za období, na něž se historické finanční informace vztahují. |
VI. |
Informace pro akcionáře Účelem je poskytnout informace o soudních a o rozhodčích řízeních, o střetech zájmů a o transakcích se spřízněnými osobami, jakož i informace o základním kapitálu. |
PŘÍLOHA V
POPIS CENNÝCH PAPÍRŮ PRO UNIJNÍ PROSPEKT PRO RŮST
I. |
Odpovědnost za popis cenných papírů Účelem je určit emitenta a jeho zástupce a další osoby podílející se na nabídce cenných papírů společnosti nebo na přijetí cenných papírů k obchodování; tyto osoby nesou odpovědnost za sestavení prospektu. |
II. |
Prohlášení o provozním kapitálu a prohlášení o kapitalizaci a o zadlužení (pouze v případě kapitálových cenných papírů vydaných společnostmi s tržní kapitalizací vyšší než 200 000 000 EUR). Účelem je poskytnout informace o kapitalizaci a o zadlužení emitenta a informace o tom, zda provozní kapitál postačuje k pokrytí stávajících požadavků emitenta, a pokud ne, jakým způsobem má být potřebný dodatečný provozní kapitál podle návrhu emitenta zajištěn. |
III. |
Podmínky cenných papírů a lhůty Účelem je poskytnout základní informace o podmínkách cenných papírů a lhůtách a popis veškerých případných práv s nimi spojených. Dále musí být zahrnuty rizikové faktory specifické pro dané cenné papíry. |
IV. |
Podrobnosti o nabídce a předpokládaný harmonogram Účelem je poskytnout informace týkající se nabídky a případně přijetí k obchodování v mnohostranném obchodním systému, včetně konečné ceny nabídky a objemu emise cenných papírů (ať již z hlediska počtu cenných papírů nebo celkové jmenovité hodnoty), které budou nabídnuty, důvodů nabídky, plánu distribuce cenných papírů, použití výnosů z nabídky, nákladů spojených s emisí a nabídkou a zředění (pouze pro kapitálové cenné papíry). |
V. |
Informace o ručiteli Účelem je poskytnout informace o případném ručiteli cenných papírů, včetně základních informací o záruce, která byla za cenné papíry poskytnuta, o rizikových faktorech a o finančních informacích specifických pro daného ručitele. |
PŘÍLOHA VI
SROVNÁVACÍ TABULKA
(uvedená v článku 46)
Směrnice 2003/71/ES |
Toto nařízení |
Čl. 1 odst. 1 |
Čl. 1 odst. 1 |
Čl. 1 odst. 2 písm. a) |
Čl. 1 odst. 2 písm. a) |
Čl. 1 odst. 2 písm. b) |
Čl. 1 odst. 2 písm. b) |
Čl. 1 odst. 2 písm. c) |
Čl. 1 odst. 2 písm. c) |
Čl. 1 odst. 2 písm. d) |
Čl. 1 odst. 2 písm. d) |
Čl. 1 odst. 2 písm. e) |
Čl. 1 odst. 2 písm. e) |
Čl. 1 odst. 2 písm. f) |
— |
Čl. 1 odst. 2 písm. g) |
Čl. 1 odst. 2 písm. f) |
Čl. 1 odst. 2 písm. h) |
Čl. 1 odst. 3 |
Čl. 1 odst. 2 písm. i) |
— |
Čl. 1 odst. 2 písm. j) |
Čl. 1 odst. 4 písm. j) a čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. i) |
Čl. 1 odst. 3 |
Článek 4 |
Čl. 1 odst. 4 |
— |
Čl. 2 odst. 1 písm. a) |
Čl. 2 písm. a) |
Čl. 2 odst. 1 písm. b) |
Čl. 2 písm. b) |
Čl. 2 odst. 1 písm. c) |
Čl. 2 písm. c) |
Čl. 2 odst. 1 písm. d) |
Čl. 2 písm. d) |
Čl. 2 odst. 1 písm. e) |
Čl. 2 písm. e) |
Čl. 2 odst. 1 písm. f) |
Čl. 2 písm. f) |
Čl. 2 odst. 1 písm. g) |
Čl. 2 písm. g) |
Čl. 2 odst. 1 písm. h) |
Čl. 2 písm. h) |
Čl. 2 odst. 1 písm. i) |
Čl. 2 písm. i) |
Čl. 2 odst. 1 písm. j) |
Čl. 2 písm. j) |
Čl. 2 odst. 1 písm. k) |
— |
Čl. 2 odst. 1 písm. l) |
— |
Čl. 2 odst. 1 písm. m) |
Čl. 2 písm. m) |
Čl. 2 odst. 1 písm. n) |
Čl. 2 písm. n) |
Čl. 2 odst. 1 písm. o) |
Čl. 2 písm. p) |
Čl. 2 odst. 1 písm. p) |
Čl. 2 písm. q) |
Čl. 2 odst. 1 písm. q) |
Čl. 2 písm. r) |
Čl. 2 odst. 1 písm. r) |
Čl. 2 písm. s) |
Čl. 2 odst. 1 písm. s) |
— |
Čl. 2 odst. 1 písm. t) |
— |
Čl. 2 odst. 4 |
— |
Čl. 3 odst. 1 |
Čl. 3 odst. 1 |
Čl. 3 odst. 2 písm. a) |
Čl. 1 odst. 4 písm. a) |
Čl. 3 odst. 2 písm. b) |
Čl. 1 odst. 4 písm. b) |
Čl. 3 odst. 2 písm. c) |
Čl. 1 odst. 4 písm. d) |
Čl. 3 odst. 2 písm. d) |
Čl. 1 odst. 4 písm. c) |
Čl. 3 odst. 2 písm. e) |
— |
Čl. 3 odst. 2 druhý a třetí pododstavec |
Čl. 5 odst. 1 |
Čl. 3 odst. 3 |
Čl. 3 odst. 3 |
Čl. 3 odst. 4 |
— |
Čl. 4 odst. 1 písm. a) |
Čl. 1 odst. 4 písm. e) |
Čl. 4 odst. 1 písm. b) |
Čl. 1 odst. 4 písm. f) |
Čl. 4 odst. 1 písm. c) |
Čl. 1 odst. 4 písm. g) |
Čl. 4 odst. 1 písm. d) |
Čl. 1 odst. 4 písm. h) |
Čl. 4 odst. 1 písm. e) |
Čl. 1 odst. 4 písm. i) |
Čl. 4 odst. 1 druhý až pátý pododstavec |
— |
Čl. 4 odst. 2 písm. a) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. a) |
Čl. 4 odst. 2 písm. b) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. d) |
Čl. 4 odst. 2 písm. c) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. e) |
Čl. 4 odst. 2 písm. d) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. f) |
Čl. 4 odst. 2 písm. e) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. g) |
Čl. 4 odst. 2 písm. f) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. h) |
Čl. 4 odst. 2 písm. g) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. b) a c) |
Čl. 4 odst. 2 písm. h) |
Čl. 1 odst. 5 první pododstavec písm. j) |
Čl. 4 odst. 3 |
Čl. 1 odst. 7 |
Čl. 5 odst. 1 |
Čl. 6 odst. 1 a 2, čl. 14 odst. 2 |
Čl. 5 odst. 2 |
Článek 7 |
Čl. 5 odst. 3 |
Čl. 6 odst. 3 |
Čl. 5 odst. 4 první pododstavec |
Čl. 8 odst. 1 |
Čl. 5 odst. 4 druhý pododstavec |
Čl. 8 odst. 10 |
Čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec první věta |
Čl. 8 odst. 5 a čl. 25 odst. 4 |
Čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec druhá věta |
Čl. 8 odst. 4 |
Čl. 5 odst. 5 |
Čl. 13 odst. 1 a čl. 7 odst. 13 |
Čl. 6 odst. 1 |
Čl. 11 odst. 1 |
Čl. 6 odst. 2 |
Čl. 11 odst. 2 |
Čl. 7 odst. 1 |
Čl. 13 odst. 1 první pododstavec |
Čl. 7 odst. 2 písm. a) |
Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec písm. a) |
Čl. 7 odst. 2 písm. b) |
Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec písm. b) |
Čl. 7 odst. 2 písm. c) |
Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec písm. c) |
Čl. 7 odst. 2 písm. d) |
Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec písm. c) |
Čl. 7 odst. 2 písm. e) |
Čl. 15 odst. 2 |
Čl. 7 odst. 2 písm. f) |
Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec písm. d) |
Čl. 7 odst. 2 písm. g) |
Čl. 14 odst. 3 |
Čl. 7 odst. 3 |
Čl. 13 odst. 3 |
Čl. 7 odst. 4 |
— |
Čl. 8 odst. 1 první pododstavec písm. a) |
Čl. 17 odst. 1 písm. b) |
Čl. 8 odst. 1 první pododstavec písm. b) |
Čl. 17 odst. 1 písm. a) |
Čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec |
Čl. 17 odst. 2 |
Čl. 8 odst. 2 |
Čl. 18 odst. 1 |
Čl. 8 odst. 3 |
Čl. 18 odst. 2 |
Čl. 8 odst. 3a |
Čl. 18 odst. 3 |
Čl. 8 odst. 4 |
Čl. 18 odst. 4 první pododstavec |
Čl. 8 odst. 5 první pododstavec |
— |
Čl. 8 odst. 5 druhý pododstavec |
— |
Čl. 9 odst. 1 |
Čl. 12 odst. 1 |
Čl. 9 odst. 2 |
Čl. 12 odst. 1 |
Čl. 9 odst. 3 |
Čl. 12 odst. 1 |
Čl. 9 odst. 4 |
Čl. 12 odst. 2 |
Čl. 11 odst. 1 |
Čl. 19 odst. 1 |
Čl. 11 odst. 2 |
Čl. 19 odst. 2 |
Čl. 11 odst. 3 |
Čl. 19 odst. 4 |
Čl. 12 odst. 1 |
Čl. 10 odst. 1 první pododstavec |
Čl. 12 odst. 2 |
Čl. 10 odst. 1 druhý pododstavec |
Čl. 12 odst. 3 |
— |
Čl. 13 odst. 1 |
Čl. 20 odst. 1 |
Čl. 13 odst. 2 |
Čl. 20 odst. 2 |
Čl. 13 odst. 3 |
Čl. 20 odst. 3 |
Čl. 13 odst. 4 |
Čl. 20 odst. 4 |
Čl. 13 odst. 5 |
Čl. 20 odst. 8 |
Čl. 13 odst. 6 |
Čl. 20 odst. 9 |
Čl. 13 odst. 7 |
— |
Čl. 14 odst. 1 |
Čl. 21 odst. 1 |
Čl. 14 odst. 2 |
Čl. 21 odst. 2 |
Čl. 14 odst. 3 |
— |
Čl. 14 odst. 4 |
Čl. 21 odst. 5 |
Čl. 14 odst. 4a |
Čl. 21 odst. 6 |
Čl. 14 odst. 5 |
Čl. 21 odst. 9 |
Čl. 14 odst. 6 |
Čl. 21 odst. 10 |
Čl. 14 odst. 7 |
Čl. 21 odst. 11 |
Čl. 14 odst. 8 |
Čl. 21 odst. 12 |
Čl. 15 odst. 1 |
Čl. 22 odst. 1 |
Čl. 15 odst. 2 |
Čl. 22 odst. 2 |
Čl. 15 odst. 3 |
Čl. 22 odst. 3 |
Čl. 15 odst. 4 |
Čl. 22 odst. 4 |
Čl. 15 odst. 5 |
Čl. 22 odst. 5 |
Čl. 15 odst. 6 |
Čl. 22 odst. 6 |
Čl. 15 odst. 7 |
Čl. 22 odst. 9 |
Čl. 16 odst. 1 |
Čl. 23 odst. 1 |
Čl. 16 odst. 2 |
Čl. 23 odst. 2 |
Čl. 16 odst. 3 |
Čl. 23 odst. 7 |
Čl. 17 odst. 1 |
Čl. 24 odst. 1 |
Čl. 17 odst. 2 |
Čl. 24 odst. 2 |
Čl. 18 odst. 1 |
Čl. 25 odst. 1 |
Čl. 18 odst. 2 |
Čl. 25 odst. 2 |
Čl. 18 odst. 3 první pododstavec |
Čl. 25 odst. 3 |
Čl. 18 odst. 3 druhý pododstavec |
Čl. 21 odst. 5 |
Čl. 18 odst. 4 |
Čl. 25 odst. 8 |
Čl. 19 odst. 1 |
Čl. 27 odst. 1 |
Čl. 19 odst. 2 |
Čl. 27 odst. 2 |
Čl. 19 odst. 3 |
Čl. 27 odst. 3 |
Čl. 19 odst. 4 |
Čl. 27 odst. 5 |
Čl. 20 odst. 1 |
Čl. 29 odst. 1 |
Čl. 20 odst. 2 |
Čl. 29 odst. 2 |
Čl. 20 odst. 3 |
Čl. 29 odst. 3 |
Čl. 21 odst. 1 |
Čl. 31 odst. 1 |
Čl. 21 odst. 1a |
Čl. 34 odst. 1 |
Čl. 21 odst. 1b |
Čl. 34 odst. 2 |
Čl. 21 odst. 2 |
Čl. 31 odst. 2 |
Čl. 21 odst. 3 písm. a) |
Čl. 32 odst. 1 písm. a) |
Čl. 21 odst. 3 písm. b) |
Čl. 32 odst. 1 písm. b) |
Čl. 21 odst. 3 písm. c) |
Čl. 32 odst. 1 písm. c) |
Čl. 21 odst. 3 písm. d) |
Čl. 32 odst. 1 písm. d) |
Čl. 21 odst. 3 písm. e) |
Čl. 32 odst. 1 písm. e) |
Čl. 21 odst. 3 písm. f) |
Čl. 32 odst. 1 písm. f) |
Čl. 21 odst. 3 písm. g) |
Čl. 32 odst. 1 písm. g) |
Čl. 21 odst. 3 písm. h) |
Čl. 32 odst.1 písm. h) |
Čl. 21 odst. 3 písm. i) |
Čl. 32 odst. 1 písm. i) |
Čl. 21 odst. 3 druhý pododstavec |
Čl. 32 odst. 1 druhý pododstavec |
Čl. 21 odst. 4 písm. a) |
Čl. 32 odst. 1 písm. l) |
Čl. 21 odst. 4 písm. b) |
Čl. 32 odst. 1 písm. m) |
Čl. 21 odst. 4 písm. c) |
— |
Čl. 21 odst. 4 písm. d) |
Čl. 32 odst. 1 písm. n) |
Čl. 21 odst. 4 druhý pododstavec |
Čl. 32 odst. 1 čtvrtý pododstavec |
Čl. 21 odst. 5 |
Čl. 31 odst. 3 a čl. 32 odst. 6 |
Čl. 22 odst. 1 |
Čl. 35 odst. 2 |
Čl. 22 odst. 2 první pododstavec |
Čl. 33 odst. 1 |
Čl. 22 odst. 2 druhý pododstavec |
— |
Čl. 22 odst. 2 třetí pododstavec |
Čl. 33 odst. 5 |
Čl. 22 odst. 3 |
— |
Čl. 22 odst. 4 |
Čl. 33 odst. 6 a 7 |
Čl. 23 odst. 1 |
Čl. 37 odst. 1 |
Čl. 23 odst. 2 |
Čl. 37 odst. 2 |
Čl. 24 odst. 1 |
Čl. 45 odst. 1 |
Čl. 24 odst. 2 |
Čl. 45 odst. 2 |
Čl. 24 odst. 2a |
— |
Čl. 24 odst. 3 |
— |
Článek 24a |
Článek 44 |
Článek 24b |
Článek 44 |
Článek 24c |
Článek 44 |
Čl. 25 odst. 1 |
Čl. 38 odst. 1 |
Čl. 25 odst. 2 |
Článek 42 |
Článek 26 |
Článek 40 |
Článek 27 |
— |
Článek 28 |
Článek 46 |
Článek 29 |
— |
Článek 30 |
— |
Článek 31 |
Článek 48 |
Článek 31a |
— |
Článek 32 |
Článek 49 |
Článek 33 |
— |