ISSN 1977-0626 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 346 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Svazek 59 |
|
|
|
(1) Text s významem pro EHP |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
II Nelegislativní akty
NAŘÍZENÍ
20.12.2016 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 346/1 |
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2281
ze dne 30. listopadu 2016,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle směrnice 2009/125/ES by Komise měla stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje a obchodu, které mají významný vliv na životní prostředí a které nabízejí významný potenciál pro omezení tohoto dopadu zlepšováním jejich návrhu bez vynakládání nepřiměřeně vysokých nákladů. |
(2) |
Podle čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES by Komise měla ve vhodných případech zavést prováděcí opatření pro výrobky, které nabízejí značný potenciál pro snižování emisí skleníkových plynů nákladově efektivním způsobem, jako jsou ohřívače vzduchu a chladicí zařízení. Uvedená prováděcí opatření by měla být zavedena postupem uvedeným v čl. 19 odst. 3 směrnice 2009/125/ES a v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 uvedené směrnice. Opatření, která mají být zavedena, by Komise měla konzultovat s konzultačním fórem o ekodesignu. |
(3) |
Komise vypracovala různé přípravné studie týkající se technických, environmentálních a ekonomických vlastností ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů, které se v EU obvykle používají. Studie byly navrženy ve spolupráci se zúčastněnými stranami z EU i ze třetích zemí a jejich výsledky byly zveřejněny. |
(4) |
Vlastnosti ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů, které byly stanoveny jako významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie a emise oxidů dusíku během používání. Jako významné byly rovněž stanoveny přímé emise z chladiv a emise hluku. |
(5) |
Přípravné studie ukazují, že v případě ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů není třeba zavádět požadavky týkající se dalších parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES. |
(6) |
Toto nařízení by se mělo vztahovat na ohřívače vzduchu, chladicí zařízení a vysokoteplotní procesní chladiče konstruované na plynná paliva, kapalná paliva nebo elektřinu a na ventilátorové konvektory. |
(7) |
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou upravena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 (2), nestanoví toto nařízení žádné zvláštní požadavky na chladiva. |
(8) |
U ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů jsou významné rovněž emise hluku. Nicméně na maximální emise hluku, které lze přijmout, má dopad prostředí, v němž jsou ohřívače vzduchu, chladicí zařízení a vysokoteplotní procesní chladiče instalovány. Navíc lze učinit sekundární opatření ke zmírnění dopadů emisí hluku. V důsledku toho nejsou stanoveny žádné minimální požadavky, pokud jde o maximální emise hluku. Jsou stanoveny požadavky na informace o hladině akustického výkonu. |
(9) |
Celková roční spotřeba energie ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů v EU byla odhadnuta na 2 477 PJ (59 Mtoe) ročně v roce 2010, což odpovídá 107 Mt emisí oxidu uhličitého. Očekává se, že pokud nebudou přijata zvláštní opatření, roční spotřeba energie ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů dosáhne do roku 2030 úrovně 2 534 PJ (60 Mtoe) ročně. |
(10) |
Spotřebu energie ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů lze snížit, bez navýšení celkových nákladů na nákup a provoz těchto výrobků, pomocí stávajících nechráněných technologií. |
(11) |
Celkové roční emise oxidů dusíku v EU, jejichž zdrojem jsou především teplovzdušné ohřívače na plynná paliva, byly odhadnuty na 36 Mt ekvivalentu SOx ročně v roce 2010 (vyjádřeno z hlediska jejich příspěvku k acidifikaci). Očekává se, že tyto emise do roku 2030 poklesnou na 22 Mt ekvivalentu SOx ročně. |
(12) |
Emise ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů lze dále snížit, bez navýšení celkových nákladů na nákup a provoz těchto výrobků, pomocí stávajících nechráněných technologií. |
(13) |
Očekává se, že požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení přinesou do roku 2030 úspory energie činící přibližně 203 PJ (5 Mtoe) ročně, což odpovídá emisím 9 Mt oxidu uhličitého. |
(14) |
Očekává se, že požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení sníží do roku 2030 emise oxidů dusíku o 2,6 Mt ekvivalentu SOx ročně. |
(15) |
Požadavky na ekodesign by měly harmonizovat požadavky týkající se energetické účinnosti a emisí oxidů dusíku, které platí pro ohřívače vzduchu a chladicí zařízení v celé EU. Pomohou tak zlepšit fungování jednotného trhu i vliv dotčených výrobků na životní prostředí. |
(16) |
Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by neměly mít dopad na funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů pro konečného uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost nebo životní prostředí. |
(17) |
Výrobcům by měl být poskytnut dostatečný čas na změny konstrukce jejich výrobků tak, aby byly v souladu s tímto nařízením. To by mělo být vzato v úvahu při stanovení data, od kterého se požadavky mají začít uplatňovat. Časový plán by měl zohlednit dopad na náklady výrobců, zejména pak malých a středních podniků, avšak zároveň zajistit, aby cíle tohoto nařízení mohly být splněny ve stanovených termínech. |
(18) |
Měření příslušných parametrů výrobků by se mělo provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně – pokud jsou k dispozici – harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními organizacemi uvedenými v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (3). |
(19) |
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje použitelné postupy posuzování shody. |
(20) |
V zájmu usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace stanovené v přílohách IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením. |
(21) |
S cílem dále omezit dopady ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci. |
(22) |
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o environmentálních vlastnostech ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů budou široce dostupné a snadno přístupné. |
(23) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh a/nebo do provozu:
a) |
ohřívačů vzduchu s jmenovitým topným výkonem nepřesahujícím 1 MW; |
b) |
chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů s jmenovitým chladicím výkonem nepřesahujícím 2 MW; |
c) |
ventilátorových konvektorů. |
2. Toto nařízení se nepoužije na výrobky, které splňují alespoň jedno z těchto kritérií:
a) |
výrobky, na které se vztahuje nařízení Komise (EU) 2015/1188, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel (4); |
b) |
výrobky, na které se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 206/2012, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (5); |
c) |
výrobky, na které se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 813/2013, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (6); |
d) |
výrobky, na které se vztahuje nařízení Komise (EU) 2015/1095, pokud jde o požadavky na ekodesign profesionálních chladicích boxů, šokových zchlazovačů, kondenzačních jednotek a procesních chladičů (7); |
e) |
komfortní chladiče s výstupní teplotou chlazené vody nižší než + 2 °C a vysokoteplotní procesní chladiče s výstupní teplotou chlazené vody nižší než + 2 °C nebo vyšší než + 12 °C; |
f) |
výrobky zkonstruované převážně na paliva z biomasy; |
g) |
výrobky na tuhá paliva; |
h) |
výrobky, které dodávají teplo nebo chlad v kombinaci s elektrickou energií („kombinovaná výroba tepla a elektřiny“) s využitím procesu konverze nebo spalování paliv; |
i) |
výrobky začleněné do zařízení, na která se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (8); |
j) |
vysokoteplotní procesní chladiče, které využívají výhradně principu odpařovacího kondenzátoru; |
k) |
výrobky vyrobené jednorázově na zakázku a montované na místě; |
l) |
vysokoteplotní procesní chladiče, v nichž k chlazení dochází v důsledku absorpce s využitím tepla jako zdroje energie, a |
m) |
ohřívače vzduchu a/nebo chladicí zařízení, jejichž hlavní funkce slouží pro účely výroby nebo skladování materiálů, jež podléhají rychlé zkáze, při stanovených teplotách v obchodních, institucionálních nebo průmyslových zařízeních, v jejichž případě je vytápění a/nebo chlazení prostoru pouze vedlejší funkcí a u nichž energetická účinnost funkce vytápění nebo chlazení prostoru závisí na energetické účinnosti hlavní funkce. |
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES použijí tyto definice:
1. |
„ohřívačem vzduchu“ se rozumí zařízení, které:
Za ohřívač vzduchu se společně považují zdroj tepla určený pro ohřívač vzduchu a plášť ohřívače vzduchu určený k tomu, aby byl takovým zdrojem tepla vybaven; |
2. |
„teplovzdušným systémem vytápění“ se rozumí součásti a/nebo zařízení nezbytné pro dodávání ohřátého vzduchu pomocí zařízení zajišťujícího pohyb vzduchu, a to buď prostřednictvím vzduchovodů, nebo přímo do vytápěného prostoru, přičemž účelem systému je dosáhnout a udržovat požadovanou vnitřní teplotu v uzavřeném prostoru, jako jsou budova nebo její části, k zajištění tepelné pohody osob; |
3. |
„zdrojem tepla“ se rozumí součást ohřívače vzduchu, která vytváří užitečné teplo pomocí jednoho nebo více z následujících procesů:
|
4. |
„chladicím zařízením“ se rozumí zařízení, které:
Za chladicí zařízení se společně považují zdroj chladu určený pro chladicí zařízení a plášť chladicího zařízení určený k tomu, aby byl takovým zdrojem chladu vybaven; |
5. |
„vzduchovým chladicím systémem“ se rozumí součásti nebo zařízení nezbytné pro dodávání chlazeného vzduchu pomocí zařízení zajišťujícího pohyb vzduchu, a to buď prostřednictvím vzduchovodů, nebo přímo do chlazeného prostoru, přičemž účelem je dosažení a udržování požadované vnitřní teploty v uzavřeném prostoru, jako jsou budova nebo její části, k zajištění tepelné pohody osob; |
6. |
„vodním chladicím systémem“ se rozumí součásti nebo zařízení nezbytné pro rozvod chlazené vody a předávání tepla z vnitřních prostorů do chlazené vody, přičemž účelem systému je dosáhnout a udržovat požadovanou vnitřní teplotu v uzavřeném prostoru, jako jsou budova nebo její části, k zajištění tepelné pohody osob; |
7. |
„zdrojem chladu“ se rozumí ta část chladicího zařízení, která vytváří teplotní rozdíl umožňující získávat teplo ze zdroje tepelných zisků, tj. vnitřního prostoru, který má být chlazen, a předávat jej do tepelné jímky, například okolního vzduchu, vody nebo země s využitím parního kompresního cyklu nebo sorpčního cyklu; |
8. |
„komfortním chladičem“ se rozumí chladicí zařízení:
|
9. |
„ventilátorovým konvektorem“ se rozumí zařízení, které zajišťuje nucenou cirkulaci vzduchu ve vnitřních prostorech pro jeden nebo více z těchto účelů: ohřev, chlazení, odvlhčování a filtrace vzduchu ve vnitřních prostorech, a to k dosažení tepelné pohody osob, které však neobsahuje zdroj tepla ani chladu ani venkovní tepelný výměník. Zařízení může být vybaveno minimálním souborem vzduchovodů pro sání a odvod vzduchu, včetně klimatizovaného vzduchu. Výrobek může být určen k vestavění nebo být vybaven krytem umožňujícím umístit jej do prostoru, který má být klimatizován. Může obsahovat zdroj tepla využívající Jouleův jev a určený k použití pouze jako záložní ohřívač; |
10. |
„vysokoteplotním procesním chladičem“ se rozumí výrobek:
|
11. |
„jmenovitým výkonem chlazení“ (P) se rozumí výkon chlazení, kterého je vysokoteplotní procesní chladič schopen dosáhnout při provozu s plným zatížením, měřeno při vstupní teplotě vzduchu 35 °C u vzduchem chlazených vysokoteplotních procesních chladičů a při teplotě vstupující vody 30 °C u vodou chlazených vysokoteplotních procesních chladičů, vyjádřený v kW; |
12. |
„vzduchem chlazeným vysokoteplotním procesním chladičem“ se rozumí vysokoteplotní procesní chladič, jehož teplonosnou látkou na straně kondenzátoru je vzduch; |
13. |
„vodou chlazeným vysokoteplotním procesním chladičem“ se rozumí vysokoteplotní procesní chladič, jehož teplonosnou látkou na straně kondenzátoru je voda nebo solanka; |
14. |
„palivem z biomasy“ se rozumí palivo vyrobené z biomasy; |
15. |
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část produktů, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu; |
16. |
„tuhým palivem“ se rozumí palivo, které je za běžných pokojových teplot tuhé; |
17. |
„jmenovitým topným výkonem“ (Prated,h) se rozumí topný výkon tepelného čerpadla, teplovzdušného ohřívače nebo ventilátorových konvektorů při vytápění prostoru za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; |
18. |
„jmenovitým chladicím výkonem“ (Prated,c) se rozumí chladicí výkon komfortního chladiče a/nebo klimatizátoru vzduchu nebo ventilátorových konvektorů při chlazení prostoru za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; |
19. |
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky komfortních chladičů, klimatizátorů vzduchu a tepelných čerpadel, při kterých se tyto výrobky zkouší za účelem stanovení jejich jmenovitého topného výkonu, jmenovitého chladicího výkonu, hladiny akustického výkonu a/nebo emisí oxidů dusíku. U výrobků využívajících motory s vnitřním spalováním jde o ekvivalent otáček motoru za minutu (Erpmequivalent); |
20. |
„výstupní teplotou chlazené vody“ se rozumí teplota vody na výstupu z komfortního chladiče, vyjádřená ve stupních Celsia. |
Další definice pro účely příloh II až V jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, ventilátorových konvektorů a vysokoteplotních procesních chladičů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a) |
od 1. ledna 2018:
|
b) |
od 26. září 2018:
|
c) |
od 1. ledna 2021:
|
3. Splnění požadavků na ekodesign se měří a vypočítává podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
Výrobci si mohou zvolit, zda se jako postup posuzování shody uvedený v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použije systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice, nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Výrobci poskytnou technickou dokumentaci obsahující informace stanovené v bodě 5 písm. c) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Příslušné orgány členských států použijí za účelem zajištění plnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování stanovený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty pro klasifikaci ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů dostupných na trhu v době vstupu tohoto nařízení v platnost jako výrobků s nejlepšími výkonnostními parametry jsou uvedeny v příloze V tohoto nařízení.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok dosažený v souvislosti s ohřívači vzduchu, chladicími zařízeními a vysokoteplotními procesními chladiči. Výsledky tohoto přezkumu předloží nejpozději do 1. ledna 2022 konzultačnímu fóru o ekodesignu. V rámci přezkumu se posoudí tato hlediska:
a) |
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign, pokud jde o přímé emise skleníkových plynů způsobené chladivy; |
b) |
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro vysokoteplotní procesní chladiče využívající princip odpařovacího kondenzátoru a vysokoteplotní procesní chladiče využívající absorpční technologii; |
c) |
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost a emise oxidů dusíku ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů; |
d) |
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign, pokud jde o emise hluku ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů; |
e) |
vhodnost stanovení požadavků na emise na základě užitečného topného nebo chladicího výkonu namísto energetického příkonu; |
f) |
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro kombinované teplovzdušné ohřívače; |
g) |
vhodnost stanovení požadavků na označování energetickými štítky pro ohřívače vzduchu pro domácnosti; |
h) |
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign pro teplovzdušné ohřívače v provedení C2 a C4; |
i) |
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign pro střešní klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla a pro klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla napojitelné na vzduchovod; |
j) |
vhodnost certifikace třetí stranou, a |
k) |
hodnota tolerancí pro ověřování u všech výrobků, jak je uvedeno v postupech pro ověřování stanovených v příloze IV. |
Článek 8
Odchylka
1. Do 1. ledna 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů, které splňují jejich vnitrostátní předpisy o sezónní energetické účinnosti nebo o koeficientu sezónní energetické účinnosti platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení, které splňují jejich vnitrostátní předpisy o emisích oxidů dusíku platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2016.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 ze dne 16. dubna 2014 o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006 (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195).
(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12).
(4) Nařízení Komise (EU) 2015/1188 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel (Úř. věst. L 193, 21.7.2015, s. 76).
(5) Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7).
(6) Nařízení Komise (EU) č. 813/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (Úř. věst. L 239, 6.9.2013, s. 136).
(7) Nařízení Komise (EU) 2015/1095 ze dne 5. května 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign profesionálních chladicích boxů, šokových zchlazovačů, kondenzačních jednotek a procesních chladičů (Úř. věst. L 177, 8.7.2015, s. 19).
(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).
PŘÍLOHA I
Definice použitelné pro přílohy II až V
Pro účely tohoto nařízení se kromě definic stanovených ve směrnici 2009/125/ES použijí tyto definice:
Společné definice
1) |
„převodním koeficientem“(CC) se rozumí koeficient odrážející odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedený v příloze IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (1); hodnota převodního koeficientu je CC = 2,5; |
2) |
„spalným teplem“(GCV) se rozumí celkové množství tepla uvolněné jednotkovým množstvím paliva za předpokladu, že je plně spáleno za přítomnosti kyslíku a spaliny jsou ochlazeny na teplotu okolního prostředí; toto množství zahrnuje kondenzační teplo případných vodních par obsažených v palivu a vodních par vzniklých spalováním veškerého vodíku obsaženého v palivu; |
3) |
„potenciálem globálního oteplování“(GWP) se rozumí potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Uvažovanými hodnotami GWP jsou ty, jež jsou stanoveny v přílohách I, II a IV nařízení (EU) č. 517/2014. Pro směsi chladiv se hodnoty GWP vypočtou způsobem uvedeným v příloze IV nařízení (EU) č. 517/2014; |
4) |
„průtokem vzduchu“ se rozumí průtok vzduchu v m3/h měřený na výstupu vzduchu z (případných) vnitřních a/nebo venkovních jednotek komfortních chladičů, klimatizátorů vzduchu nebo tepelných čerpadel a z ventilátorových konvektorů za standardních jmenovitých podmínek pro chlazení, nebo pro vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení; |
5) |
„hladinou akustického výkonu“(LWA) se rozumí hladina akustického výkonu A, měřená ve vnitřním a/nebo venkovním prostoru, za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřená v dB; |
6) |
„přídavným ohřívačem“ se rozumí zdroj tepla v ohřívači vzduchu, který vytváří dodatečné teplo za podmínek, kdy topné zatížení přesahuje topný výkon upřednostňovaného zdroje tepla; |
7) |
„upřednostňovaným zdrojem tepla“ se rozumí zdroj tepla v ohřívači vzduchu, který nejvíce přispívá k celkovému teplu dodanému během otopného období; |
8) |
„sezónní energetickou účinností vytápění“(ηs,h) se rozumí poměr mezi referenční roční potřebou tepla pro vytápění, která se vztahuje k otopnému období a kterou pokrývá ohřívač vzduchu, a roční spotřebou energie na vytápění, v příslušných případech opravený o koeficienty zohledňující regulátor teploty a spotřebu elektrické energie čerpadla (čerpadel) podzemní vody, vyjádřený v %; |
9) |
„sezónní energetickou účinností chlazení“(ηs,c) se rozumí poměr mezi referenční roční potřebou chlazení, která se vztahuje k chladicímu období a kterou pokrývá chladicí zařízení, a roční spotřebou energie na chlazení, v příslušných případech opravený o koeficienty zohledňující regulátor teploty a spotřebu elektrické energie čerpadla (čerpadel) podzemní vody, vyjádřený v %; |
10) |
„regulátorem teploty“ se rozumí zařízení, které funguje jako rozhraní vůči konečnému uživateli, pokud jde o hodnoty a časové nastavení požadované vnitřní teploty, a předává relevantní údaje, např. aktuální vnitřní a/nebo venkovní teplotu (teploty), do rozhraní ohřívače vzduchu nebo chladícího zařízení, např. centrálnímu procesoru, čímž přispívá k regulaci vnitřní teploty (vnitřních teplot); |
11) |
„statistickým teplotním intervalem“(binj) se rozumí kombinace venkovní teploty (Tj) a počtu hodin v daném intervalu (hj), jak stanoví tabulky 26, 27 a 28 přílohy III; |
12) |
„počtem hodin v daném intervalu“(hj) se rozumí počet hodin za období, vyjádřený počtem hodin za rok, kdy nastává příslušná venkovní teplota pro každý interval, jak stanoví tabulky 26, 27 a 28 přílohy III; |
13) |
„vnitřní teplotou“(Tin) se rozumí teplota vnitřního vzduchu udávaná suchým teploměrem, vyjádřená ve stupních Celsia; relativní vlhkost vzduchu lze uvést pomocí odpovídající teploty udávané vlhkým teploměrem; |
14) |
„venkovní teplotou“(Tj) se rozumí teplota venkovního vzduchu udávaná suchým teploměrem, vyjádřená ve stupních Celsia; relativní vlhkost vzduchu lze uvést pomocí odpovídající teploty udávané vlhkým teploměrem; |
15) |
„regulací výkonu“ se rozumí schopnost tepelného čerpadla, klimatizátoru vzduchu, komfortního chladiče nebo vysokoteplotního procesního chladiče měnit svůj topný nebo chladicí výkon změnou objemového průtoku chladiva (chladiv); označí se za „pevnou“, pokud objemový průtok nelze měnit, „stupňovou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo měnit postupně v nejvýše dvou stupních, nebo „proměnnou“, pokud lze objemový průtok změnit nebo měnit postupně ve třech nebo více stupních; |
16) |
„koeficientem poklesu účinnosti“ (Cdh v režimu vytápění a Cdc v režimu chlazení) se rozumí míra poklesu účinnosti způsobeného cyklickým zapínáním a vypínáním výrobku; není-li stanoven měřením, použije se implicitní koeficient poklesu účinnosti 0,25 pro klimatizátor vzduchu nebo tepelné čerpadlo a 0,9 pro komfortní chladič nebo vysokoteplotní procesní chladič; |
17) |
„emisemi oxidů dusíku“ se rozumí součet emisí oxidu dusnatého a oxidu dusičitého z ohřívačů vzduchu nebo chladicích zařízení na plynná nebo kapalná paliva, vyjádřený jako emise oxidu dusičitého, stanovený při jmenovitém topném výkonu a vyjádřený v mg/kWh pomocí spalného tepla (GCV). |
Definice týkající se teplovzdušných ohřívačů
18) |
„teplovzdušným ohřívačem“ se rozumí ohřívač vzduchu, který předává teplo ze zdroje tepla přímo do vzduchu a obsahuje teplovzdušný systém vytápění nebo pomocí takového systému teplo rozvádí; |
19) |
„teplovzdušným ohřívačem na plynná/kapalná paliva“ se rozumí teplovzdušný ohřívač, který využívá zdroj tepla využívající spalování plynných nebo kapalných paliv; |
20) |
„elektrickým teplovzdušným ohřívačem“ se rozumí teplovzdušný ohřívač, který využívá zdroj tepla využívající Jouleův jev při odporovém ohřevu; |
21) |
„teplovzdušným ohřívačem v provedení B1“ se rozumí teplovzdušný ohřívač na plynná/kapalná paliva, který je konstruován pro připojení ke kouřovodu s přirozeným tahem odvádějícímu zplodiny hoření mimo místnost, v níž je teplovzdušný ohřívač v provedení B1 umístěn, a pro nasávání spalovacího vzduchu přímo z místnosti; teplovzdušný ohřívač v provedení B1 je uváděn na trh pouze jako teplovzdušný ohřívač v provedení B1; |
22) |
„teplovzdušným ohřívačem v provedení C2“ se rozumí teplovzdušný ohřívač na plynná/kapalná paliva konstruovaný pro nasávání spalovacího vzduchu ze společného potrubního systému, k němuž je připojeno více spotřebičů, a pro odvádění spalin do potrubního systému; teplovzdušný ohřívač v provedení C2 je uváděn na trh pouze jako teplovzdušný ohřívač v provedení C2; |
23) |
„teplovzdušným ohřívačem v provedení C4“ se rozumí teplovzdušný ohřívač na plynná/kapalná paliva konstruovaný pro nasávání spalovacího vzduchu ze společného potrubního systému, k němuž je připojeno více spotřebičů, a pro odvádění spalin do jiného potrubí systému odvodu spalin; teplovzdušný ohřívač v provedení C4 je uváděn na trh pouze jako teplovzdušný ohřívač v provedení C4; |
24) |
„minimálním výkonem“ se rozumí minimální topný výkon teplovzdušného ohřívače (Pmin), vyjádřený v kW; |
25) |
„užitečnou účinností při jmenovitém topném výkonu“(ηnom) se rozumí poměr mezi jmenovitým topným výkonem a celkovým příkonem k dosažení tohoto topného výkonu, vyjádřený v %, přičemž v případě používání plynných/kapalných paliv je celkový příkon založen na spalném teple paliva; |
26) |
„užitečnou účinností při minimálním výkonu“(ηpl) se rozumí poměr mezi minimálním výkonem a celkovým příkonem k dosažení tohoto topného výkonu, vyjádřený v %, přičemž celkový příkon je založen na spalném teple paliva; |
27) |
„sezónní energetickou účinností vytápění v aktivním režimu“(ηs,on) se rozumí součin sezónní tepelné energetické účinnosti a emisní účinnosti, vyjádřený v %; |
28) |
„sezónní tepelnou energetickou účinností“(ηs,th) se rozumí vážený průměr užitečné účinnosti při jmenovitém topném výkonu a užitečné účinnosti při minimálním výkonu, se zohledněním ztrát přes opláštění; |
29) |
„emisní účinností“(ηs,flow) se rozumí korekce použitá při výpočtu sezónní energetické účinnosti vytápění v aktivním režimu, která zohledňuje ekvivalentní průtok ohřátého vzduchu a tepelný výkon; |
30) |
„ztrátovým součinitelem opláštění“(Fenv) se rozumí ztráty sezónní energetické účinnosti vytápění z důvodu tepelných ztrát ze zdroje tepla do oblastí mimo vytápěný prostor, vyjádřené v %; |
31) |
„pomocným elektrickým příkonem“ se rozumí ztráty sezónní energetické účinnosti vytápění z důvodu elektrického příkonu při jmenovitém topném výkonu (elmax), při minimálním výkonu (elmin) a v pohotovostním režimu (elsb), vyjádřené v %; |
32) |
„ztrátami zapalovacího hořáku“ se rozumí ztráty sezónní energetické účinnosti vytápění způsobené příkonem zapalovacího hořáku, vyjádřené v %; |
33) |
„příkonem trvale hořícího zapalovacího hořáku“(Pign) se rozumí příkon hořáku, který je určen k zapálení hlavního hořáku a který lze uhasit pouze zásahem uživatele, vyjádřený ve W na základě spalného tepla paliva; |
34) |
„ztrátami odtahem spalin“ se rozumí ztráty sezónní energetické účinnosti v dobách, kdy upřednostňovaný zdroj není aktivní, vyjádřené v %. |
Definice tepelných čerpadel, klimatizátorů vzduchu a komfortních chladičů
35) |
„tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač vzduchu:
|
36) |
„tepelným čerpadlem vzduch-vzduch“ se rozumí tepelné čerpadlo vybavené zdrojem tepla, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (výparník) umožňuje předávání tepla z okolního vzduchu; |
37) |
„tepelným čerpadlem voda/solanka-vzduch“ se rozumí tepelné čerpadlo vybavené zdrojem tepla, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (výparník) umožňuje předávání tepla z vody nebo solanky; |
38) |
„střešním tepelným čerpadlem“ se rozumí tepelné čerpadlo vzduch-vzduch poháněné elektrickým kompresorem, jehož výparník, kompresor a kondenzátor jsou integrovány do jediného celku; |
39) |
„tepelným čerpadlem se sorpčním cyklem“ se rozumí tepelné čerpadlo vybavené zdrojem tepla, který používá sorpční cyklus využívající vnější spalování paliv a/nebo dodávání tepla; |
40) |
„vícenásobným děleným tepelným čerpadlem“ se rozumí tepelné čerpadlo sestávající z více než jedné vnitřní jednotky, jednoho nebo více chladicích okruhů, jednoho nebo více kompresorů a jedné nebo více venkovních jednotek, přičemž vnitřní jednotky mohou, ale nemusí být individuálně ovládané; |
41) |
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí chladicí zařízení, které zajišťuje chlazení prostoru a:
|
42) |
„vzduchem chlazeným klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu vybavený zdrojem chladu, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (kondenzátor) umožňuje předávání tepla do vzduchu; |
43) |
„vodou/solankou chlazeným klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu vybavený zdrojem chladu, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (kondenzátor) umožňuje předávání tepla do vody nebo solanky; |
44) |
„střešním klimatizátorem vzduchu“ se rozumí vzduchem chlazený klimatizátor vzduchu poháněný elektrickým kompresorem, jehož výparník, kompresor a kondenzátor jsou integrovány do jediného celku; |
45) |
„vícenásobným děleným klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor vzduchu sestávající z více než jedné vnitřní jednotky, jednoho nebo více chladicích okruhů, jednoho nebo více kompresorů a jedné nebo více venkovních jednotek, přičemž vnitřní jednotky mohou, ale nemusí být individuálně ovládané; |
46) |
„klimatizátorem vzduchu se sorpčním cyklem“ se rozumí klimatizátor vzduchu vybavený zdrojem chladu, který používá sorpční cyklus využívající vnější spalování paliv a/nebo dodávání tepla; |
47) |
„komfortním chladičem typu vzduch-voda“ se rozumí komfortní chladič vybavený zdrojem chladu, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (kondenzátor) umožňuje předávání tepla do vzduchu, včetně předávání tepla na základě vypařování externě přidané vody do tohoto vzduchu, pokud je zařízení rovněž schopno fungovat pouze se vzduchem bez použití přidané vody; |
48) |
„komfortním chladičem typu voda/solanka-voda“ se rozumí komfortní chladič vybavený zdrojem chladu, který používá parní kompresní cyklus poháněný elektromotorem nebo motorem s vnitřním spalováním, přičemž venkovní tepelný výměník (kondenzátor) umožňuje předávání tepla do vody nebo solanky, vyjma předávání tepla na základě vypařování externě přidané vody; |
49) |
„komfortním chladičem se sorpčním cyklem“ se rozumí komfortní chladič vybavený zdrojem chladu, který používá sorpční cyklus využívající vnější spalování paliv a/nebo dodávání tepla. |
Definice týkající se metody výpočtů pro komfortní chladiče, klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla
50) |
„referenčními návrhovými podmínkami“ se rozumí kombinace referenční návrhové teploty, maximální bivalentní teploty a maximální mezní provozní teploty, jak stanoví tabulka 24 přílohy III; |
51) |
„referenční návrhovou teplotou“ se rozumí venkovní teplota buď pro chlazení (Tdesign,c), nebo pro vytápění (Tdesign,h), jak popisuje tabulka 24 přílohy III, při které se koeficient částečného zatížení rovná 1 a která se liší v závislosti na chladicím nebo otopném období, vyjádřená ve stupních Celsia; |
52) |
„bivalentní teplotou“(Tbiv) se rozumí výrobcem deklarovaná venkovní teplota (Tj), při níž je deklarovaný topný výkon roven částečnému topnému zatížení a pod níž je pro pokrytí částečného topného zatížení nutné doplnit deklarovaný topný výkon výkonem záložního elektrického ohřívače, vyjádřená ve stupních Celsia; |
53) |
„mezní provozní teplotou“(Tol) se rozumí výrobcem deklarovaná venkovní teplota pro vytápění, pod níž tepelné čerpadlo nebude schopno poskytnout žádný topný výkon a deklarovaný topný výkon je roven nule, vyjádřená ve stupních Celsia; |
54) |
„koeficientem částečného zatížení“(pl(Tj)) se rozumí podíl venkovní teploty minus 16 °C a referenční návrhové teploty minus 16 °C, a to buď pro chlazení, nebo pro vytápění; |
55) |
„obdobím“ se rozumí soubor okolních podmínek, označený jako otopné období nebo jako chladicí období, který pro dané období popisuje pro jednotlivé statistické teplotní intervaly kombinaci venkovních teplot a počtu hodin v daném intervalu; |
56) |
„částečným topným zatížením“(Ph(Tj)) se rozumí topné zatížení při konkrétní venkovní teplotě, vypočítané jako součin návrhového topného zatížení a koeficientu částečného zatížení a vyjádřené v kW; |
57) |
„částečným chladicím zatížením“(Pc(Tj)) se rozumí chladicí zatížení při konkrétní venkovní teplotě, vypočítané jako součin návrhového chladicího zatížení a koeficientu částečného zatížení a vyjádřené v kW; |
58) |
„sezónním chladicím faktorem“(SEER) se rozumí celkový koeficient využitelnosti energie klimatizátoru vzduchu nebo komfortního chladiče, který je reprezentativní pro chladicí období, vypočtený jako podíl referenční roční potřeby chlazení a roční spotřeby energie pro chlazení; |
59) |
„sezónním topným faktorem“(SCOP) se rozumí celkový topný faktor elektrického tepelného čerpadla, který je reprezentativní pro otopné období, vypočtený jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a roční spotřeby energie pro vytápění; |
60) |
„referenční roční potřebou chlazení“(QC) se rozumí referenční potřeba chlazení, kterou je třeba použít jako základ pro výpočet faktoru SEER, vypočtená jako součin návrhového chladicího zatížení (Pdesign,c) a ekvivalentního počtu hodin chlazení v aktivním režimu (HCE) a vyjádřená v kWh; |
61) |
„referenční roční potřebou tepla pro vytápění“(QH) se rozumí referenční potřeba tepla pro vytápění, která se vztahuje k určenému otopnému období a kterou je třeba použít jako základ pro výpočet faktoru SCOP, vypočtená jako součin návrhového topného zatížení (Pdesign,h) a ekvivalentního počtu hodin vytápění v aktivním režimu (HHE) a vyjádřená v kWh; |
62) |
„roční spotřebou energie pro chlazení“(QCE) se rozumí spotřeba energie nutná k pokrytí referenční roční potřeby chlazení, vypočtená jako podíl referenční roční potřeby chlazení a sezónního chladicího faktoru v aktivním režimu (SEERon), a spotřeba elektrické energie jednotky během chladicího období ve stavu vypnutí termostatem, v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v režimu zahřívání skříně kompresoru, vyjádřená v kWh; |
63) |
„roční spotřebou energie pro vytápění“(QCE) se rozumí spotřeba energie nutná k uspokojení referenční roční potřeby tepla pro vytápění pro určené otopné období, vypočtená jako podíl referenční roční potřeby tepla pro vytápění a sezónního topného faktoru v aktivním režimu (SCOPon), a spotřeba elektrické energie jednotky během otopného období ve stavu vypnutí termostatem, v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v režimu zahřívání skříně kompresoru, vyjádřená v kWh; |
64) |
„ekvivalentním počtem hodin chlazení v aktivním režimu“(HCE) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok, kdy musí jednotka zajišťovat návrhové chladicí zatížení (Pdesign,c), aby uspokojila referenční roční potřebu chlazení, vyjádřený v hodinách; |
65) |
„ekvivalentním počtem hodin vytápění v aktivním režimu“(HHE) se rozumí předpokládaný počet hodin za rok, kdy musí ohřívač vzduchu s tepelným čerpadlem zajišťovat návrhové topné zatížení, aby uspokojil referenční roční potřebu tepla pro vytápění, vyjádřený v hodinách; |
66) |
„sezónním chladicím faktorem v aktivním režimu“(SEERon) se rozumí průměrný chladicí faktor jednotky v aktivním režimu pro funkci chlazení, složený z částečného zatížení a chladicích faktorů specifických pro daný statistický teplotní interval (EERbin(Tj)) a vážený počtem hodin v daném intervalu, kdy je splněna podmínka tohoto intervalu; |
67) |
„sezónním topným faktorem v aktivním režimu“(SCOPon) se rozumí průměrný topný faktor tepelného čerpadla v aktivním režimu v otopném období, složený z částečného zatížení, elektrického záložního topného výkonu (je-li zapotřebí) a topných faktorů specifických pro daný interval (COPbin(Tj)) a vážený počtem hodin v daném intervalu, kdy je splněna podmínka tohoto intervalu; |
68) |
„topným faktorem specifickým pro daný interval“(COPbin(Tj)) se rozumí topný faktor tepelného čerpadla specifický pro každý statistický teplotní interval binj pro venkovní teplotu (Tj) v rámci období, který se odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného topného faktoru (COPd(Tj)) a pro jiné intervaly se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby opravený o použitelný koeficient poklesu účinnosti; |
69) |
„chladicím faktorem specifickým pro daný interval“(EERbin(Tj)) se rozumí chladicí faktor specifický pro každý statistický teplotní interval binj pro venkovní teplotu (Tj) v daném období, který se odvodí z částečného zatížení, deklarovaného výkonu a deklarovaného chladicího faktoru (EERd(Tj)) a pro jiné intervaly se vypočítá interpolací/extrapolací, v případě potřeby opravený o použitelný koeficient poklesu účinnosti; |
70) |
„deklarovaným topným výkonem“(Pdh(Tj)) se rozumí výrobcem deklarovaný topný výkon parního kompresního cyklu tepelného čerpadla při dané venkovní teplotě (Tj) a vnitřní teplotě (Tin), vyjádřený v kW; |
71) |
„deklarovaným chladicím výkonem“(Pdc(Tj)) se rozumí výrobcem deklarovaný chladicí výkon parního kompresního cyklu klimatizátoru vzduchu nebo komfortního chladiče při dané venkovní teplotě (Tj) a vnitřní teplotě (Tin), vyjádřený v kW; |
72) |
„návrhovým topným zatížením“(Pdesign,h) se rozumí topné zatížení tepelného čerpadla při referenční návrhové teplotě, vyjádřené v kW, přičemž návrhové topné zatížení (Pdesign,h) se rovná částečnému topnému zatížení při venkovní teplotě (Tj) rovné referenční návrhové teplotě pro vytápění (Tdesign,h); |
73) |
„návrhovým chladicím zatížením“(Pdesign,c) se rozumí chladicí zatížení komfortního chladiče nebo klimatizátoru vzduchu při referenčních návrhových podmínkách, vyjádřené v kW, přičemž návrhové chladicí zatížení (Pdesign,c) se rovná deklarovanému chladicímu výkonu při venkovní teplotě (Tj) rovné referenční návrhové teplotě pro chlazení (Tdesign,c); |
74) |
„deklarovaným topným faktorem“(COPd(Tj)) se rozumí topný faktor v omezeném počtu stanovených statistických teplotních intervalů (j) pro danou venkovní teplotu (Tj); |
75) |
„deklarovaným chladicím faktorem“(EERd(Tj) se rozumí chladicí faktor v omezeném počtu stanovených statistických teplotních intervalů (j) pro danou venkovní teplotu (Tj); |
76) |
„elektrickým záložním topným výkonem“(elbu(Tj)) se rozumí topný výkon skutečného nebo předpokládaného přídavného ohřívače s topným faktorem (COP) rovným 1, který doplňuje deklarovaný topný výkon (Pdh(Tj)) za účelem pokrytí částečného topného zatížení (Ph(Tj)) v případě, že Pdh(Tj) je menší než Ph(Tj), stanovený pro danou venkovní teplotu (Tj) a vyjádřený v kW; |
77) |
„výkonovým poměrem“ se rozumí podíl částečného topného zatížení (Ph(Tj)) a deklarovaného topného výkonu (Pdh(Tj)) nebo podíl částečného chladicího zatížení (Pc(Tj)) a deklarovaného chladicího výkonu (Pdc(Tj)). |
Provozní režimy pro výpočet sezónní energetické účinnosti vytápění nebo chlazení u ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení
78) |
„aktivním režimem“ se rozumí režim, který odpovídá počtu hodin chladicího nebo topného zatížení budovy, přičemž je aktivována funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění. Tento stav může vyžadovat cyklické zapínání/vypínání jednotky za účelem dosažení či udržení požadované teploty vnitřního vzduchu; |
79) |
„pohotovostním režimem“ se rozumí stav, kdy jsou teplovzdušný ohřívač, komfortní chladič, klimatizátor vzduchu nebo tepelné čerpadlo připojeny ke zdroji síťového napájení, přičemž jejich fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na přivedené energii ze zdroje síťového napájení a poskytují pouze dále uvedené funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho: funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazení informací nebo stavu; |
80) |
„funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání po síti, vnitřního čidla a časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní; |
81) |
„zobrazením informací nebo stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin; |
82) |
„vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy jsou komfortní chladič, klimatizátor vzduchu nebo tepelné čerpadlo připojeny ke zdroji síťového napájení a nezajišťují žádnou funkci. Vypnutým stavem se rozumí rovněž stavy, kdy je pouze indikován vypnutý stav, jakož i stavy, kdy jsou zajištěny pouze funkce určené k dosažení elektromagnetické kompatibility podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (2); |
83) |
„stavem vypnutí termostatem“ se rozumí stav, který odpovídá počtu hodin bez chladicího nebo topného zatížení, přičemž funkce jednotky pro chlazení nebo vytápění je zapnuta, ale jednotka není v provozu; za stav vypnutí termostatem se nepovažuje cyklické vypínání a zapínání v aktivním režimu; |
84) |
„režimem zahřívání skříně kompresoru“ se rozumí stav, kdy je v jednotce aktivováno topné zařízení, aby se zamezilo migraci chladiva do kompresoru, a omezila se tak koncentrace chladiva v oleji při spuštění kompresoru; |
85) |
„příkonem ve vypnutém stavu“(POFF) se rozumí příkon jednotky ve vypnutém stavu, vyjádřený v kW; |
86) |
„příkonem ve stavu vypnutí termostatem“(PTO) se rozumí příkon jednotky v režimu vypnutí termostatem, vyjádřený v kW; |
87) |
„příkonem v pohotovostním režimu“(PSB) se rozumí příkon jednotky v pohotovostním režimu, vyjádřený v kW; |
88) |
„příkonem v režimu zahřívání skříně kompresoru“(PCK) se rozumí příkon jednotky v režimu zahřívání skříně kompresoru, vyjádřený v kW; |
89) |
„počtem hodin provozu ve vypnutém stavu“(HOFF) se rozumí počet hodin za rok, kdy se má za to, že se jednotka nachází ve vypnutém stavu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
90) |
„počtem hodin provozu ve stavu vypnutí termostatem“(HTO) se rozumí počet hodin za rok, kdy se má za to, že se jednotka nachází ve stavu vypnutí termostatem; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
91) |
„počtem hodin provozu v pohotovostním režimu“(HSB) se rozumí počet hodin za rok, kdy se má za to, že se jednotka nachází v pohotovostním režimu; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci; |
92) |
„počtem hodin provozu v režimu zahřívání skříně kompresoru“(HCK) se rozumí počet hodin za rok, kdy se má za to, že se jednotka nachází v režimu zahřívání skříně kompresoru; tato hodnota je závislá na určeném období a funkci. |
Definice týkající se metody výpočtů pro klimatizátory vzduchu, komfortní chladiče a tepelná čerpadla na paliva
93) |
„sezónním koeficientem primární energie v režimu chlazení“(SPERc) se rozumí celkový koeficient využitelnosti energie klimatizátoru vzduchu nebo komfortního chladiče na paliva, reprezentativní pro chladicí období; |
94) |
„sezónní účinností využití plynu v režimu chlazení“(SGUEc) se rozumí účinnost využití plynu za celé chladicí období; |
95) |
„účinností využití plynu při částečném zatížení“ se rozumí účinnost využití plynu při chlazení (GUEc,bin) nebo vytápění (GUEh,bin) při venkovní teplotě Tj; |
96) |
„účinností využití plynu při deklarovaném výkonu“ se rozumí účinnost využití plynu při chlazení (GUEcDC) nebo vytápění (GUEhDC) za podmínek deklarovaného výkonu definovaných v tabulce 21 přílohy III, opravená o případné cyklické zapínání/vypínání jednotky, pokud efektivní chladicí výkon (QEc ) překračuje chladicí zatížení (Pc(Tj)) nebo pokud efektivní topný výkon (QEh) překračuje topné zatížení (Ph(Tj)); |
97) |
„efektivním chladicím výkonem“(QEc) se rozumí naměřený chladicí výkon opravený o teplo ze zařízení (čerpadel nebo ventilátorů) zajišťujících oběh teplonosné látky přes vnitřní tepelný výměník, vyjádřený v kW; |
98) |
„efektivním výkonem zpětného získávání tepla“ se rozumí naměřený výkon zpětného získávání tepla opravený o teplo ze zařízení (čerpadel) v okruhu zpětného získávání tepla pro chlazení (QEhr,c) nebo vytápění (QEhr,h), vyjádřený kW; |
99) |
„naměřeným tepelným příkonem pro chlazení“(Qgmc) se rozumí naměřený příkon v palivu za podmínek částečného zatížení definovaných v tabulce 21 přílohy III, vyjádřený v kW; |
100) |
„sezónním faktorem pomocné energie v režimu chlazení“(SAEFc) se rozumí účinnost pomocné energie v chladicím období, včetně příspěvku těchto režimů spotřeby energie: stavu vypnutí termostatem, pohotovostního režimu, vypnutého stavu a režimu zahřívání skříně kompresoru; |
101) |
„referenční roční potřebou chlazení“(QC) se rozumí roční potřeba chlazení vypočtená jako součin návrhového chladicího zatížení (Pdesign,c) a ekvivalentního počtu hodin chlazení v aktivním režimu (HCE); |
102) |
„sezónním faktorem pomocné energie v režimu chlazení v aktivním režimu“(SAEFc,on) se rozumí účinnost pomocné energie v chladicím období, vyjma příspěvku těchto režimů spotřeby energie: stavu vypnutí termostatem, pohotovostního režimu, vypnutého stavu a režimu zahřívání skříně kompresoru; |
103) |
„faktorem pomocné energie v režimu chlazení při částečném zatížení“(AEFc,bin) se rozumí účinnost pomocné energie při chlazení při venkovní teplotě (Tj); |
104) |
„elektrickým příkonem v režimu chlazení“(PEc) se rozumí efektivní elektrický příkon při chlazení, vyjádřený v kW; |
105) |
„sezónním koeficientem primární energie v režimu vytápění“(SPERh) se rozumí celkový koeficient využitelnosti energie tepelného čerpadla na paliva, reprezentativní pro otopné období; |
106) |
„sezónní účinností využití plynu v režimu vytápění“(SGUEh) se rozumí účinnost využití plynu v otopném období; |
107) |
„efektivním topným výkonem“(QEh) se rozumí naměřený topný výkon opravený o teplo ze zařízení (čerpadel nebo ventilátorů) zajišťujícího oběh teplonosné látky přes vnitřní tepelný výměník, vyjádřený v kW; |
108) |
„naměřeným tepelným příkonem pro vytápění“(Qgmh) se rozumí naměřený příkon v palivu za podmínek částečného zatížení definovaných v tabulce 21 přílohy III, vyjádřený v kW; |
109) |
„sezónním faktorem pomocné energie v režimu vytápění“(SAEFh) se rozumí účinnost pomocné energie v otopném období, včetně příspěvku těchto režimů spotřeby energie: stavu vypnutí termostatem, pohotovostního režimu, vypnutého stavu a režimu zahřívání skříně kompresoru; |
110) |
„referenční roční potřebou tepla pro vytápění“(QH) se rozumí roční potřeba tepla pro vytápění vypočtená jako součin návrhového topného zatížení a ročního ekvivalentního počtu hodin vytápění v aktivním režimu (HHE); |
111) |
„sezónním faktorem pomocné energie v režimu vytápění v aktivním režimu“(SAEFh,on) se rozumí účinnost pomocné energie v otopném období, vyjma příspěvku těchto režimů spotřeby energie: stavu vypnutí termostatem, pohotovostního režimu, vypnutého stavu a režimu zahřívání skříně kompresoru; |
112) |
„faktorem pomocné energie v režimu vytápění při částečném zatížení“(AEFh,bin) se rozumí účinnost pomocné energie při vytápění při venkovní teplotě Tj; |
113) |
„faktorem pomocné energie při deklarovaném výkonu“ se rozumí faktor pomocné energie při chlazení (AEFc,dc) nebo vytápění (AEFh,dc) za podmínek částečného zatížení definovaných v tabulce 21 přílohy III, opravený o případné cyklické zapínání/vypínání jednotky, pokud efektivní chladicí výkon (QEc) překračuje chladicí zatížení (Pc(Tj)) nebo pokud efektivní topný výkon (QEh) překračuje topné zatížení (Ph(Tj)); |
114) |
„elektrickým příkonem v režimu vytápění“(PEh) se rozumí efektivní elektrický příkon při vytápění v kW; |
115) |
„emisemi NOx z tepelných čerpadel, komfortních chladičů a klimatizátorů vzduchu s motorem s vnitřním spalováním“ se rozumí součet emisí oxidu dusnatého a oxidu dusičitého z tepelných čerpadel, komfortních chladičů a klimatizátorů vzduchu s motorem s vnitřním spalováním, měřený při standardních jmenovitých podmínkách s použitím ekvivalentu otáček motoru za minutu, vyjádřený v mg oxidu dusičitého na kWh spotřeby paliva vyjádřené pomocí spalného tepla; |
116) |
„ekvivalentem otáček motoru za minutu“(Erpmequivalent) se rozumí počet otáček motoru s vnitřním spalováním za minutu, vypočtený na základě otáček motoru za minutu při koeficientech částečného topného zatížení (resp. částečného chladicího zatížení, pokud výrobek nenabízí funkci vytápění) 70, 60, 40 a 20 % a odpovídajících váhových faktorů 0,15, 0,25, 0,30 a 0,30. |
Definice týkající se vysokoteplotních procesních chladičů
117) |
„jmenovitým příkonem“(DA) se rozumí elektrický příkon nezbytný k tomu, aby vysokoteplotní procesní chladič (včetně kompresoru, ventilátorů nebo čerpadel kondenzátoru, čerpadel výparníku a případných pomocných zařízení) dosáhl jmenovitého výkonu chlazení, vyjádřený v kW s přesností na dvě desetinná místa; |
118) |
„jmenovitým chladicím faktorem“(EERA) se rozumí podíl jmenovitého výkonu chlazení vyjádřeného v kW a jmenovitého příkonu vyjádřeného v kW, vyjádřený s přesností na dvě desetinná místa; |
119) |
„koeficientem sezónní energetické účinnosti“(SEPR) se rozumí koeficient účinnosti vysokoteplotního procesního chladiče při standardních jmenovitých podmínkách, reprezentativní z hlediska změn zátěže a okolní teploty v průběhu roku a vypočtený jako podíl roční potřeby chlazení a roční spotřeby elektrické energie; |
120) |
„roční potřebou chlazení“ se rozumí součet jednotlivých chladicích zatížení specifických pro daný statistický teplotní interval vynásobených odpovídajícím počtem hodin v daném intervalu; |
121) |
„chladicím zatížením“ se rozumí součin jmenovitého výkonu chlazení a koeficientu částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče, vyjádřený v kW s přesností na dvě desetinná místa; |
122) |
„částečným zatížením“(PC(Tj)) se rozumí chladicí zatížení při konkrétní okolní teplotě (Tj), vypočtené jako součin plného zatížení a koeficientu částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče odpovídajícího téže okolní teplotě Tj , vyjádřené v kW s přesností na dvě desetinná místa; |
123) |
„koeficientem částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče“(PR(Tj)) se rozumí:
|
124) |
„roční spotřebou elektrické energie“ se rozumí součet poměrů mezi jednotlivými potřebami chlazení specifickými pro daný statistický teplotní interval a odpovídajícími chladicími faktory pro daný interval, vynásobených příslušným počtem hodin v daném intervalu; |
125) |
„okolní teplotou“ se rozumí:
|
126) |
„referenční okolní teplotou“ se rozumí okolní teplota, vyjádřená ve stupních Celsia, při které je koeficient částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče roven 1. Stanoví se jako 35 °C. U vzduchem chlazených vysokoteplotních procesních chladičů se teplota vzduchu vstupujícího do kondenzátoru stanoví jako 35 °C, u vodou chlazených vysokoteplotních procesních chladičů se teplota vody vstupující do kondenzátoru stanoví jako 30 °C při teplotě venkovního vzduchu na kondenzátoru 35 °C; |
127) |
„chladicím faktorem při částečném zatížení“(EERPL(Tj)) se rozumí chladicí faktor pro každý statistický teplotní interval v roce, odvozený od deklarovaného chladicího faktoru (EERDC) pro stanovené statistické teplotní intervaly a vypočtený lineární interpolací pro jiné statistické teplotní intervaly; |
128) |
„deklarovanou potřebou chlazení“ se rozumí chladicí zatížení za podmínek stanoveného teplotního intervalu, vypočtené jako součin jmenovitého chladicího výkonu a příslušného koeficientu částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče; |
129) |
„deklarovaným chladicím faktorem“(EERDC) se rozumí chladicí faktor vysokoteplotního procesního chladiče v konkrétním jmenovitém bodě, v příslušných případech opravený o koeficient poklesu účinnosti, pokud minimální deklarovaný výkon chlazení přesahuje chladicí zatížení, nebo interpolovaný, pokud nejbližší deklarované výkony chlazení leží nad a pod chladicím zatížením; |
130) |
„deklarovaným příkonem“ se rozumí elektrický příkon nezbytný k tomu, aby vysokoteplotní procesní chladič dosáhl deklarovaného výkonu chlazení v konkrétním jmenovitém bodě; |
131) |
„deklarovaným výkonem chlazení“ se rozumí výkon chlazení poskytovaný vysokoteplotním procesním chladičem pro pokrytí deklarované potřeby chlazení v konkrétním jmenovitém bodě. |
Definice týkající se ventilátorových konvektorů
132) |
„celkovým elektrickým příkonem“(Pelec) se rozumí celkový elektrický příkon absorbovaný jednotkou, včetně ventilátorů a pomocných zařízení. |
(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES ze dne 15. prosince 2004 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se elektromagnetické kompatibility a o zrušení směrnice 89/336/EHS (Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 24).
PŘÍLOHA II
Požadavky na ekodesign
1. |
Sezónní energetická účinnost vytápění ohřívačů vzduchu:
|
2. |
Sezónní energetická účinnost chlazení chladicích zařízení:
|
3. |
Koeficient sezónní energetické účinnosti vysokoteplotních procesních chladičů:
|
4. |
Emise oxidů dusíku:
|
5. |
Informace o výrobku:
Tabulka 9 Požadavky na informace u teplovzdušných ohřívačů
Tabulka 10 Požadavky na informace u komfortních chladičů
Tabulka 11 Požadavky na informace u vzduchem chlazených klimatizátorů vzduchu
Tabulka 12 Požadavky na informace u vodou/solankou chlazených klimatizátorů vzduchu
Tabulka 13 Požadavky na informace u ventilátorových konvektorů
Tabulka 14 Požadavky na informace u tepelných čerpadel
Tabulka 15 Požadavky na informace u vysokoteplotních procesních chladičů
|
(*1) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na jedno desetinné místo.
(*2) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na jedno desetinné místo.
(*3) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na jedno desetinné místo.
(*4) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na jedno desetinné místo.
(*5) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na dvě desetinná místa.
(*6) Deklaruje se v příslušných tabulkách v této příloze a v technické dokumentaci se zaokrouhlením na dvě desetinná místa.
(*7) Nevyžaduje se u elektrických teplovzdušných ohřívačů.
(*8) Od 26. září 2018.
(*9) Není-li koeficient Cdc zjištěn měřením, činí implicitní hodnota koeficientu poklesu účinnosti chladičů 0,9.
(*10) Od 26. září 2018.
(*11) Není-li koeficient Cdc zjištěn měřením, činí implicitní hodnota koeficientu poklesu účinnosti klimatizátorů vzduchu 0,25.
(*12) Od 26. září 2018.
Pokud se informace týkají vícenásobných dělených klimatizátorů vzduchu, lze výsledky zkoušek a údaje o parametrech získat na základě parametrů venkovní jednotky, a to v kombinaci s vnitřní jednotkou (vnitřními jednotkami) doporučenou výrobcem nebo dovozcem.
(**) Není-li koeficient Cdc zjištěn měřením, činí implicitní hodnota koeficientu poklesu účinnosti klimatizátorů vzduchu 0,25.
(***) Od 26. září 2018. Pokud se informace týkají vícenásobných dělených klimatizátorů vzduchu, lze výsledky zkoušek a údaje o parametrech získat na základě parametrů venkovní jednotky, a to v kombinaci s vnitřní jednotkou (vnitřními jednotkami) doporučenou výrobcem nebo dovozcem.
(**) Není-li koeficient Cdh zjištěn měřením, činí implicitní hodnota koeficientu poklesu účinnosti tepelných čerpadel 0,25.
(***) Od 26. září 2018.
Pokud se informace týkají vícenásobných dělených tepelných čerpadel, lze výsledky zkoušek a údaje o parametrech získat na základě parametrů venkovní jednotky, a to v kombinaci s vnitřní jednotkou (vnitřními jednotkami) doporučenou výrobcem nebo dovozcem.
(*13) Není-li koeficient Cdc zjištěn měřením, činí implicitní hodnota koeficientu poklesu účinnosti chladičů 0,9.
(*14) U jednotek se stupňovou regulací výkonu se v každém poli v části „výkon chlazení“ a „EER“ uvedou dvě hodnoty oddělené lomítkem („/“).
PŘÍLOHA III
Měření a výpočty
1. |
Pro účely shody a ověřování shody s požadavky tohoto nařízení se k měřením a výpočtům použijí harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiná spolehlivá, přesná a opakovatelná metoda, která zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje příslušných metod. Musí přitom splňovat podmínky a technické parametry stanovené v bodech 2 až 8. |
2. |
Obecné podmínky pro měření a výpočty:
|
3. |
Sezónní energetická účinnost vytápění teplovzdušných ohřívačů:
|
4. |
Sezónní energetická účinnost chlazení komfortních chladičů a klimatizátorů vzduchu, jsou-li poháněny elektromotorem:
|
5. |
Sezónní energetická účinnost chlazení komfortních chladičů a klimatizátorů vzduchu využívajících motor s vnitřním spalováním:
|
6. |
Sezónní energetická účinnost vytápění elektrických tepelných čerpadel:
|
7. |
Sezónní energetická účinnost vytápění tepelných čerpadel využívajících motor s vnitřním spalováním:
|
8. |
Obecné podmínky pro měření a výpočty u vysokoteplotních procesních chladičů |
K určení hodnot jmenovitého a deklarovaného chladicího výkonu, příkonu, chladicího faktoru a koeficientu sezónní energetické účinnosti se měření provádí za těchto podmínek:
a) |
referenční okolní teplota u venkovního tepelného výměníku vzduchem chlazených vysokoteplotních procesních chladičů činí 35 °C a teplota vody vstupující do kondenzátoru u vodou chlazených vysokoteplotních procesních chladičů činí 30 °C (jmenovitý bod s venkovní okolní teplotou 35 °C); |
b) |
teplota kapaliny na výstupu z vnitřního tepelného výměníku činí 7 °C, měřeno suchým teploměrem; |
c) |
změny okolní teploty během roku, reprezentativní z hlediska průměrných klimatických podmínek v Evropské unii, a příslušný počet hodin, kdy se tyto teploty vyskytují, odpovídají hodnotám uvedeným v tabulce 28; |
d) |
změří se účinek poklesu energetické účinnosti způsobeného cyklickým zapínáním a vypínáním v závislosti na druhu regulace výkonu vysokoteplotního procesního chladiče, nebo se použije implicitní hodnota. |
Tabulka 16
Standardní jmenovité podmínky pro tepelná čerpadla vzduch-vzduch a vzduchem chlazené klimatizátory vzduchu
|
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
|||
Teplota suchého teploměru na vstupu (°C) |
Teplota vlhkého teploměru na vstupu (°C) |
Teplota suchého teploměru na vstupu (°C) |
Teplota vlhkého teploměru na vstupu (°C) |
||
Režim vytápění (u tepelných čerpadel) |
Venkovní vzduch/oběhový vzduch |
7 |
6 |
20 |
max. 15 |
Odváděný vzduch/venkovní vzduch |
20 |
12 |
7 |
6 |
|
Režim chlazení (u klimatizátorů vzduchu) |
Venkovní vzduch/oběhový vzduch |
35 |
24 (*1) |
27 |
19 |
Odváděný vzduch/oběhový vzduch |
27 |
19 |
27 |
19 |
|
Odváděný vzduch/venkovní vzduch |
27 |
19 |
35 |
24 |
Tabulka 17
Standardní jmenovité podmínky pro komfortní chladiče typu voda/solanka-voda
|
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
|||
Teplota na vstupu (°C) |
Teplota na výstupu (°C) |
Teplota na vstupu (°C) |
Teplota na výstupu (°C) |
||
Režim chlazení |
Voda-voda (pro nízkoteplotní aplikace vytápění) z chladicí věže |
30 |
35 |
12 |
7 |
Voda-voda (pro středněteplotní aplikace vytápění) z chladicí věže |
30 |
35 |
23 |
18 |
Tabulka 18
Standardní jmenovité podmínky pro komfortní chladiče typu vzduch-voda
|
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
|||
Teplota na vstupu (°C) |
Teplota na výstupu (°C) |
Teplota na vstupu (°C) |
Teplota na výstupu (°C) |
||
Režim chlazení |
Vzduch-voda (pro nízkoteplotní aplikace) |
35 |
— |
12 |
7 |
Vzduch-voda (pro středněteplotní aplikace) |
35 |
— |
23 |
18 |
Tabulka 19
Standardní jmenovité podmínky pro tepelná čerpadla voda/solanka-vzduch a vodou/solankou chlazené klimatizátory vzduchu
|
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
|||
Teplota na vstupu (°C) |
Teplota na výstupu (°C) |
Teplota suchého teploměru na vstupu (°C) |
Teplota vlhkého teploměru na vstupu (°C) |
||
Režim vytápění (u tepelných čerpadel) |
Voda |
10 |
7 |
20 |
max. 15 |
Solanka |
0 |
– 3 (*2) |
20 |
max. 15 |
|
Vodní okruh |
20 |
17 (*2) |
20 |
max. 15 |
|
Režim chlazení (u klimatizátorů vzduchu) |
Chladicí věž |
30 |
35 |
27 |
19 |
Zemní výměník (voda nebo solanka) |
10 |
15 |
27 |
19 |
Tabulka 20
Referenční okolní teploty pro vysokoteplotní procesní chladiče
Zkušební bod |
Koeficient částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče |
Koeficient částečného zatížení (%) |
Venkovní tepelný výměník (°C) |
Vnitřní tepelný výměník |
Teplota vody na vstupu/výstupu výparníku (°C) |
||||
Pevný výstup |
||||
A |
80 % + 20 % × (TA -TD )/(TA -TD ) |
100 |
Teplota vzduchu na vstupu 35 |
12/7 |
Teplota vody na vstupu/výstupu 30/35 |
Tabulka 21
Podmínky částečného zatížení pro klimatizátory vzduchu, komfortní chladiče a tepelná čerpadla
Jmenovitý bod |
Venkovní teplota |
Koeficient částečného zatížení |
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
|||
Vzduchem chlazené klimatizátory vzduchu |
|||||||
|
Tj (°C) |
|
Venkovní teplota suchého teploměru (°C) |
Vnitřní teplota suchého (vlhkého) teploměru (°C) |
|||
A |
35 |
100 % |
35 |
27 (19) |
|||
B |
30 |
74 % |
30 |
27 (19) |
|||
C |
25 |
47 % |
25 |
27 (19) |
|||
D |
20 |
21 % |
20 |
27 (19) |
|||
Vodou chlazené klimatizátory vzduchu |
|||||||
Jmenovitý bod |
Tj (°C) |
Koeficient částečného zatížení |
Teplota na vstupu/výstupu v aplikaci s chladicí věží nebo vodním okruhem (°C) |
Teplota na vstupu/výstupu v aplikaci se zemním výměníkem (voda nebo solanka) (°C) |
Vnitřní teplota suchého (vlhkého) teploměru (°C) |
||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
27 (19) |
||
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
Komfortní chladiče typu vzduch-voda: |
|||||||
Jmenovitý bod |
Tj (°C) |
Koeficient částečného zatížení |
Venkovní teplota suchého teploměru (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu v aplikaci s ventilátorovým konvektorem (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu v aplikaci s chladicí podlahou (°C) |
||
Pevný výstup |
|||||||
A |
35 |
100 % |
35 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
|
B |
30 |
74 % |
30 |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
|
C |
25 |
47 % |
25 |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
|
D |
20 |
21 % |
20 |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
|
Komfortní chladiče typu voda-voda |
|||||||
Jmenovitý bod |
Tj (°C) |
Koeficient částečného zatížení |
Teplota na vstupu/výstupu v aplikaci s chladicí věží nebo vodním okruhem (°C) |
Teplota na vstupu/výstupu v aplikaci se zemním výměníkem (voda nebo solanka) (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu v aplikaci s ventilátorovým konvektorem (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu v aplikaci s chladicí podlahou (°C) |
|
Pevný výstup |
|||||||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
Tepelná čerpadla vzduch-vzduch |
|||||||
Jmenovitý bod |
Tj (°C) |
Koeficient částečného zatížení |
Venkovní teplota suchého (vlhkého) teploměru (°C) |
Vnitřní teplota suchého teploměru (°C) |
|||
A |
– 7 |
88 % |
– 7(– 8) |
20 |
|||
B |
+ 2 |
54 % |
+ 2(+ 1) |
20 |
|||
C |
+ 7 |
35 % |
+ 7(+ 6) |
20 |
|||
D |
+ 12 |
15 % |
+ 12(+ 11) |
20 |
|||
E |
Tol |
závisí na Tol |
Tj = Tol |
20 |
|||
F |
Tbiv |
závisí na Tbiv |
Tj = Tbiv |
20 |
|||
Tepelná čerpadla voda/solanka-vzduch |
|||||||
Jmenovitý bod |
Tj (°C) |
Koeficient částečného zatížení |
Podzemní voda |
Solanka |
Vnitřní teplota suchého teploměru (°C) |
||
Vstupní/výstupní teplota (°C) |
Vstupní/výstupní teplota (°C) |
||||||
A |
– 7 |
88 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
B |
+ 2 |
54 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
C |
+ 7 |
35 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
D |
+ 12 |
15 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
E |
Tol |
závisí na Tol |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
F |
Tbiv |
závisí na Tbiv |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
Tabulka 22
Podmínky částečného zatížení pro výpočet koeficientu SEPR u vzduchem chlazených vysokoteplotních procesních chladičů
Jmenovitý bod |
Koeficient částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče |
Koeficient částečného zatížení (%) |
Venkovní tepelný výměník |
Vnitřní tepelný výměník |
Teplota vzduchu na vstupu (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu výparníku (°C) |
|||
Pevný výstup |
||||
A |
80 % + 20 % × (TA -TD )/(TA -TD ) |
100 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (TB -TD )/(TA -TD ) |
93 |
25 |
(*4)/7 |
C |
80 % + 20 % × (TC -TD )/(TA -TD ) |
87 |
15 |
(*4)/7 |
D |
80 % + 20 % × (TD -TD )/(TA -TD ) |
80 |
5 |
(*4)/7 |
Tabulka 23
Podmínky částečného zatížení pro výpočet koeficientu SEPR u vodou chlazených vysokoteplotních procesních chladičů
Jmenovitý bod |
Koeficient částečného zatížení vysokoteplotního procesního chladiče |
Koeficient částečného zatížení (%) |
Vodou chlazený kondenzátor |
Vnitřní tepelný výměník |
|
Teplota vody na vstupu/výstupu (°C) |
Venkovní teplota vzduchu (°C) |
Teplota vody na vstupu/výstupu výparníku (°C) |
|||
Pevný výstup |
|||||
A |
80 % + 20 % × (TA -TD )/(TA -TD ) |
100 |
30/35 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (TB -TD )/(TA -TD ) |
93 |
23/ (*5) |
25 |
(*5)/7 |
C |
80 % + 20 % × (TC -TD )/(TA -TD ) |
87 |
16/ (*5) |
15 |
(*5)/7 |
D |
80 % + 20 % × (TD –TD )/(TA –TD ) |
80 |
9/ (*5) |
5 |
(*5)/7 |
Tabulka 24
Referenční návrhové podmínky pro komfortní chladiče, klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla
Funkce |
Období |
Referenční návrhová teplota suchého (vlhkého) teploměru |
||
Tdesign,c |
||||
Chlazení |
Průměrné |
35 (24) °C |
||
Referenční návrhová teplota |
Maximální bivalentní teplota |
Maximální mezní provozní teplota |
||
Tdesign,h |
Tbiv |
Tol |
||
Vytápění |
Průměrné |
– 10 (– 11) °C |
+ 2 °C |
– 7 °C |
Teplejší |
2 (– 1) °C |
7 °C |
2 °C |
|
Chladnější |
– 22 (– 23) °C |
– 7 °C |
– 15 °C |
Tabulka 25
Standardní jmenovité podmínky pro ventilátorové konvektory
Zkouška chlazení |
Zkouška vytápění |
Zkouška akustického výkonu |
||
Teplota vzduchu |
27 °C (suchý teploměr) 19 °C (vlhký teploměr) |
Teplota vzduchu |
20 °C (suchý teploměr) |
Za okolních podmínek bez průtoku vody |
Vstupní teplota vody |
7 °C |
Vstupní teplota vody |
45 °C pro dvoutrubkové jednotky 65 °C pro čtyřtrubkové jednotky |
|
Nárůst teploty vody |
5 °C |
Pokles teploty vody |
5 °C pro dvoutrubkové jednotky 10 °C pro čtyřtrubkové jednotky |
Tabulka 26
Evropská otopná období pro tepelná čerpadla
binj |
Tj [°C] |
Hj [h/rok] |
||
Teplejší |
Průměrné |
Chladnější |
||
1 až 8 |
– 30 až – 23 |
0 |
0 |
0 |
9 |
– 22 |
0 |
0 |
1 |
10 |
– 21 |
0 |
0 |
6 |
11 |
– 20 |
0 |
0 |
13 |
12 |
– 19 |
0 |
0 |
17 |
13 |
– 18 |
0 |
0 |
19 |
14 |
– 17 |
0 |
0 |
26 |
15 |
– 16 |
0 |
0 |
39 |
16 |
– 15 |
0 |
0 |
41 |
17 |
– 14 |
0 |
0 |
35 |
18 |
– 13 |
0 |
0 |
52 |
19 |
– 12 |
0 |
0 |
37 |
20 |
– 11 |
0 |
0 |
41 |
21 |
– 10 |
0 |
1 |
43 |
22 |
– 9 |
0 |
25 |
54 |
23 |
– 8 |
0 |
23 |
90 |
24 |
– 7 |
0 |
24 |
125 |
25 |
– 6 |
0 |
27 |
169 |
26 |
– 5 |
0 |
68 |
195 |
27 |
– 4 |
0 |
91 |
278 |
28 |
– 3 |
0 |
89 |
306 |
29 |
– 2 |
0 |
165 |
454 |
30 |
– 1 |
0 |
173 |
385 |
31 |
0 |
0 |
240 |
490 |
32 |
1 |
0 |
280 |
533 |
33 |
2 |
3 |
320 |
380 |
34 |
3 |
22 |
357 |
228 |
35 |
4 |
63 |
356 |
261 |
36 |
5 |
63 |
303 |
279 |
37 |
6 |
175 |
330 |
229 |
38 |
7 |
162 |
326 |
269 |
39 |
8 |
259 |
348 |
233 |
40 |
9 |
360 |
335 |
230 |
41 |
10 |
428 |
315 |
243 |
42 |
11 |
430 |
215 |
191 |
43 |
12 |
503 |
169 |
146 |
44 |
13 |
444 |
151 |
150 |
45 |
14 |
384 |
105 |
97 |
46 |
15 |
294 |
74 |
61 |
Celkem hodin: |
3 590 |
4 910 |
6 446 |
Tabulka 27
Evropské chladicí období pro komfortní chladiče a klimatizátory vzduchu
Interval |
Venkovní teplota (suchý teploměr) |
Průměrné chladicí období |
Výpočet EER |
Počet hodin v daném intervalu |
|||
j |
Tj |
hj |
|
č. |
°C |
h/rok |
|
1 |
17 |
205 |
EER(D) |
2 |
18 |
227 |
EER(D) |
3 |
19 |
225 |
EER(D) |
4 |
20 |
225 |
D – naměřená hodnota |
5 |
21 |
216 |
lineární interpolace |
6 |
22 |
215 |
lineární interpolace |
7 |
23 |
218 |
lineární interpolace |
8 |
24 |
197 |
lineární interpolace |
9 |
25 |
178 |
C – naměřená hodnota |
10 |
26 |
158 |
lineární interpolace |
11 |
27 |
137 |
lineární interpolace |
12 |
28 |
109 |
lineární interpolace |
13 |
29 |
88 |
lineární interpolace |
14 |
30 |
63 |
B – naměřená hodnota |
15 |
31 |
39 |
lineární interpolace |
16 |
32 |
31 |
lineární interpolace |
17 |
33 |
24 |
lineární interpolace |
18 |
34 |
17 |
lineární interpolace |
19 |
35 |
13 |
A – naměřená hodnota |
20 |
36 |
9 |
EER(A) |
21 |
37 |
4 |
EER(A) |
22 |
38 |
3 |
EER(A) |
23 |
39 |
1 |
EER(A) |
24 |
40 |
0 |
EER(A) |
Tabulka 28
Referenční evropské chladicí období pro vysokoteplotní procesní chladiče
binj |
Tj [°C] |
Hj [h/rok] |
1 |
– 19 |
0,08 |
2 |
– 18 |
0,41 |
3 |
–17 |
0,65 |
4 |
– 16 |
1,05 |
5 |
– 15 |
1,74 |
6 |
– 14 |
2,98 |
7 |
– 13 |
3,79 |
8 |
– 12 |
5,69 |
9 |
– 11 |
8,94 |
10 |
– 10 |
11,81 |
11 |
– 9 |
17,29 |
12 |
– 8 |
20,02 |
13 |
– 7 |
28,73 |
14 |
– 6 |
39,71 |
15 |
– 5 |
56,61 |
16 |
– 4 |
76,36 |
17 |
– 3 |
106,07 |
18 |
– 2 |
153,22 |
19 |
– 1 |
203,41 |
20 |
0 |
247,98 |
21 |
1 |
282,01 |
22 |
2 |
275,91 |
23 |
3 |
300,61 |
24 |
4 |
310,77 |
25 |
5 |
336,48 |
26 |
6 |
350,48 |
27 |
7 |
363,49 |
28 |
8 |
368,91 |
29 |
9 |
371,63 |
30 |
10 |
377,32 |
31 |
11 |
376,53 |
32 |
12 |
386,42 |
33 |
13 |
389,84 |
34 |
14 |
384,45 |
35 |
15 |
370,45 |
36 |
16 |
344,96 |
37 |
17 |
328,02 |
38 |
18 |
305,36 |
39 |
19 |
261,87 |
40 |
20 |
223,90 |
41 |
21 |
196,31 |
42 |
22 |
163,04 |
43 |
23 |
141,78 |
44 |
24 |
121,93 |
45 |
25 |
104,46 |
46 |
26 |
85,77 |
47 |
27 |
71,54 |
48 |
28 |
56,57 |
49 |
29 |
43,35 |
50 |
30 |
31,02 |
51 |
31 |
20,21 |
52 |
32 |
11,85 |
53 |
33 |
8,17 |
54 |
34 |
3,83 |
55 |
35 |
2,09 |
56 |
36 |
1,21 |
57 |
37 |
0,52 |
58 |
38 |
0,40 |
Tabulka 29
Počet hodin provozu v jednotlivých funkčních režimech pro komfortní chladiče, klimatizátory vzduchu a tepelná čerpadla
Období |
Počet hodin provozu |
|||||
Zapnutý stav |
Režim vypnutí termostatem |
Pohotovostní režim |
Vypnutý stav |
Režim zahřívání skříně kompresoru |
||
H CE (chlazení); H HE (vytápění) |
HTO |
HSB |
HOFF |
HCK |
||
Chlazení (pro výpočet SEER) |
Průměrné |
600 |
659 |
1 377 |
0 |
2 036 |
Chladnější |
300 |
436 |
828 |
0 |
1 264 |
|
Teplejší |
900 |
767 |
1 647 |
0 |
2 414 |
|
Pouze vytápění (pro výpočet SCOP) |
Průměrné |
1 400 |
179 |
0 |
3 672 |
3 851 |
Chladnější |
2 100 |
131 |
0 |
2 189 |
2 320 |
|
Teplejší |
1 400 |
755 |
0 |
4 345 |
5 100 |
|
Vytápění, lze-li obrátit (pro výpočet SCOP) |
Průměrné |
1 400 |
179 |
0 |
0 |
179 |
Chladnější |
2 100 |
131 |
0 |
0 |
131 |
|
Teplejší |
1 400 |
755 |
0 |
0 |
755 |
(*1) Podmínka teploty udávané vlhkým teploměrem se nevyžaduje při zkoušení jednotek, které neodpařují kondenzát.
(*2) U jednotek určených pro vytápění i chlazení se použije průtok získaný při zkoušce za standardních jmenovitých podmínek v režimu chlazení.
(*3) Výstupní teploty závislé na průtoku vody se určují při standardních jmenovitých podmínkách (koeficient částečného zatížení 100 % při chlazení, 88 % při vytápění).
(*4) S průtokem vody určeným při zkoušce „A“ u jednotek s pevným průtokem vody nebo s proměnným průtokem vody.
(*5) S průtokem vody určeným při zkoušce „A“ u jednotek s pevným průtokem vody nebo s proměnným průtokem vody.
PŘÍLOHA IV
Postupy ověřování
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků stanovených v příloze II následující postup ověřování.
1. |
Orgány členského státu provedou zkoušku jednoho kusu každého modelu. |
2. |
Má se za to, že model ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru splňuje příslušné požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, pokud:
|
3. |
Pokud se u modelu ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru, který má jmenovitý topný výkon, chladicí výkon nebo výkon chlazení ≥ 70 kW nebo který se vyrábí v množství menším než 5 kusů za rok, nepodaří dosáhnout výsledku podle bodu 2, má se za to, že tento model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4. |
Pokud se u modelu ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru, který má jmenovitý topný výkon, chladicí výkon nebo výkon chlazení < 70 kW nebo který se vyrábí v množství 5 a více kusů za rok, nepodaří dosáhnout výsledku podle bodu 2 písm. a), má se za to, že tento model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
5. |
Pokud se u modelu ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru, který má jmenovitý topný výkon, chladicí výkon nebo výkon chlazení < 70 kW a který se vyrábí v množství 5 a více kusů za rok, nepodaří dosáhnout výsledku podle bodu 2 písm. b), orgány členského státu namátkou vyberou pro zkoušení další tři kusy téhož modelu. Má se za to, že model ohřívače vzduchu, chladicího zařízení nebo vysokoteplotního procesního chladiče splňuje příslušné požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, pokud:
|
6. |
Pokud se nepodaří dosáhnout výsledků podle bodu 5, má se za to, že model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III. |
8. |
Vzhledem k hmotnostním a velikostním omezením, pokud jde o přepravu ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení a vysokoteplotních procesních chladičů, mohou orgány členského státu rozhodnout o provedení postupu ověřování v prostorách výrobců před uvedením dotčených výrobků do provozu v cílovém místě určení. |
9. |
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušek a další relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovění modelu. |
10. |
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem jako přípustná tolerance pro stanovení hodnot v technické dokumentaci ani pro interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem jakéhokoli sdělování lepších parametrů. |
PŘÍLOHA V
Referenční hodnoty
V době vstupu tohoto nařízení v platnost byla pro ohřívače vzduchu a chladicí zařízení, pokud jde o sezónní energetickou účinnost vytápění, sezónní energetickou účinnost chlazení nebo koeficient sezónní energetické účinnosti a emise oxidů dusíku za nejlepší na trhu označena technologie s těmito parametry:
1. |
Referenční hodnoty sezónní energetické účinnosti vytápění nebo chlazení ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení a koeficientu sezónní energetické účinnosti vysokoteplotních procesních chladičů jsou uvedeny v tabulce 30. Tabulka 30 Referenční hodnoty sezónní energetické účinnosti vytápění nebo chlazení ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení a koeficientu sezónní energetické účinnosti vysokoteplotních procesních chladičů
|
2. |
Referenční hodnoty pro emise oxidů dusíku, vyjádřené v emisích oxidu dusičitého:
|
3. |
Referenční hodnoty stanovené v bodech 1 a 2 nemusí nutně znamenat, že u jednoho výrobku lze dosáhnout kombinace těchto hodnot. |
20.12.2016 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 346/51 |
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2282
ze dne 30. listopadu 2016,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, (ES) č. 107/2009, (ES) č. 278/2009, (ES) č. 640/2009, (ES) č. 641/2009, (ES) č. 642/2009, (ES) č. 643/2009, (EU) č. 1015/2010, (EU) č. 1016/2010, (EU) č. 327/2011, (EU) č. 206/2012, (EU) č. 547/2012, (EU) č. 932/2012, (EU) č. 617/2013, (EU) č. 666/2013, (EU) č. 813/2013, (EU) č. 814/2013, (EU) č. 66/2014, (EU) č. 548/2014, (EU) č. 1253/2014, (EU) 2015/1095, (EU) 2015/1185, (EU) 2015/1188, (EU) 2015/1189 a (EU) 2016/2281, pokud jde o používání tolerancí v postupech ověřování
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Zkušenosti s prováděním nařízení Komise o požadavcích na ekodesign, jež byla přijata na základě směrnice 2009/125/ES, ukazují, že tolerance pro ověřování, které jsou stanoveny v prováděcích opatřeních a jejichž použití je zamýšleno pouze v případě orgánů dohledu nad trhem, jsou používány některými výrobci a dovozci ke stanovení hodnot, které je třeba uvést v technické dokumentaci, nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jejich výrobků. |
(2) |
Tolerance pro ověřování jsou navrženy tak, aby připouštěly odchylky, které vznikají při měření během ověřovacích zkoušek a které jsou způsobeny rozdíly v měřicích zařízeních používaných výrobci, dovozci a orgány dohledu napříč Unií. Tolerance pro ověřování by neměly být používány výrobci či dovozci ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení souladu s ekodesignovými pravidly nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti, než jaká byla ve skutečnosti naměřena a vypočtena. Parametry, které výrobce nebo vývozce deklaruje či zveřejňuje, by pro daného výrobce nebo vývozce neměly být příznivější než hodnoty obsažené v technické dokumentaci. |
(3) |
Aby byla zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž, aby se dosahovalo úspor energie, o které koncepce uvedených nařízení usiluje, a aby byly spotřebitelům poskytovány správné informace o environmentálních a funkčních vlastnostech výrobků, mělo by být vyjasněno, že tolerance pro ověřování stanovené v prováděcích opatřeních mohou používat pouze orgány členských států za účelem ověření shody. |
(4) |
Nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (2), (ES) č. 107/2009 (3), (ES) č. 278/2009 (4), (ES) č. 640/2009 (5), (ES) č. 641/2009 (6), (ES) č. 642/2009 (7), (ES) č. 643/2009 (8), (EU) č. 1015/2010 (9), (EU) č. 1016/2010 (10), (EU) č. 327/2011 (11), (EU) č. 206/2012 (12), (EU) č. 547/2012 (13), (EU) č. 932/2012 (14), (EU) č. 617/2013 (15), (EU) č. 666/2013 (16), (EU) č. 813/2013 (17), (EU) č. 814/2013 (18), (EU) č. 66/2014 (19), (EU) č. 548/2014 (20), (EU) č. 1253/2014 (21), (EU) 2015/1095 (22), (EU) 2015/1185 (23), (EU) 2015/1188 (24), (EU) 2015/1189 (25) a (EU) 2016/2281 (26) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
(5) |
Z údajů, jež poskytly subjekty z odvětví osvětlení, vyplývá, že pokud by se výrobcům zakázalo uplatňovat přístup k deklarování údajů a informací popsaný v normách měření, jež jsou oporou pro tolerance pro ověřování stanovené v nařízeních (ES) č. 244/2009 (27), (ES) č. 245/2009 (28) a (EU) č. 1194/2012 (29), tak, jak je nyní v celém odvětví běžnou praxí, byly by z trhu uvedenými nařízeními zcela odstraněny mnohé typy světelných zdrojů, které mají být alternativami k nejméně účinným zakázaným typům zdrojů (např. halogenové žárovky standardního napětí, jež mají nahradit žárovky). Je proto vhodné uvedená tři nařízení tímto nařízením neměnit, ale objasnit zamýšlené používání tolerancí ve spojitosti s opětovným posuzováním souvisejících minimálních požadavků při příštím přezkumu uvedených nařízení. |
(6) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Příloha III nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 107/2009
Přílohy I a II nařízení (ES) č. 107/2009 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (ES) č. 278/2009
Přílohy I a II nařízení (ES) č. 278/2009 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 640/2009
Příloha III nařízení (ES) č. 640/2009 se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
Článek 5
Změny nařízení (ES) č. 641/2009
Příloha III nařízení (ES) č. 641/2009 se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
Článek 6
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Přílohy II a III nařízení (ES) č. 642/2009 se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
Článek 7
Změny nařízení (ES) č. 643/2009
Příloha V nařízení (ES) č. 643/2009 se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
Článek 8
Změny nařízení (EU) č. 1015/2010
Příloha III nařízení (EU) č. 1015/2010 se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 9
Změny nařízení (EU) č. 1016/2010
Příloha III nařízení (EU) č. 1016/2010 se mění v souladu s přílohou IX tohoto nařízení.
Článek 10
Změny nařízení (EU) č. 327/2011
Příloha III nařízení (EU) č. 327/2011 se mění v souladu s přílohou X tohoto nařízení.
Článek 11
Změny nařízení (EU) č. 206/2012
Příloha III nařízení (EU) č. 206/2012 se mění v souladu s přílohou XI tohoto nařízení.
Článek 12
Změny nařízení (EU) č. 547/2012
Příloha IV nařízení (EU) č. 547/2012 se mění v souladu s přílohou XII tohoto nařízení.
Článek 13
Změny nařízení (EU) č. 932/2012
Příloha III nařízení (EU) č. 932/2012 se mění v souladu s přílohou XIII tohoto nařízení.
Článek 14
Změny nařízení (EU) č. 617/2013
Nařízení (EU) č. 617/2013 se mění takto:
1) |
v čl. 2 odst. 20 se druhé písmeno e) nahrazuje tímto:
|
2) |
přílohy II a III se mění v souladu s přílohou XIV tohoto nařízení. |
Článek 15
Změny nařízení (EU) č. 666/2013
Příloha III nařízení (EU) č. 666/2013 se mění v souladu s přílohou XV tohoto nařízení.
Článek 16
Změny nařízení (EU) č. 813/2013
Příloha IV nařízení (EU) č. 813/2013 se mění v souladu s přílohou XVI tohoto nařízení.
Článek 17
Změny nařízení (EU) č. 814/2013
Příloha V nařízení (EU) č. 814/2013 se mění v souladu s přílohou XVII tohoto nařízení.
Článek 18
Změny nařízení (EU) č. 66/2014
Příloha III nařízení (EU) č. 66/2014 se mění v souladu s přílohou XVIII tohoto nařízení.
Článek 19
Změny nařízení (EU) č. 548/2014
Příloha III nařízení (EU) č. 548/2014 se mění v souladu s přílohou XIX tohoto nařízení.
Článek 20
Změny nařízení (EU) č. 1253/2014
Příloha VI nařízení (EU) č. 1253/2014 se mění v souladu s přílohou XX tohoto nařízení.
Článek 21
Změny nařízení (EU) 2015/1095
Přílohy IX, X a XI nařízení (EU) 2015/1095 se mění v souladu s přílohou XXI tohoto nařízení.
Článek 22
Změny nařízení (EU) 2015/1185
Příloha IV nařízení (EU) 2015/1185 se mění v souladu s přílohou XXII tohoto nařízení.
Článek 23
Změny nařízení (EU) 2015/1188
Příloha IV nařízení (EU) 2015/1188 se mění v souladu s přílohou XXIII tohoto nařízení.
Článek 24
Změny nařízení (EU) 2015/1189
Příloha IV nařízení (EU) 2015/1189 se mění v souladu s přílohou XXIV tohoto nařízení.
Článek 25
Změny nařízení (EU) 2016/2281
Příloha IV nařízení (EU) 2016/2281 se mění v souladu s přílohou XXV tohoto nařízení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2016.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 45).
(3) Nařízení Komise (ES) č. 107/2009 ze dne 4. února 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign jednoduchých set-top-boxů (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 8).
(4) Nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (Úř. věst. L 93, 7.4.2009, s. 3).
(5) Nařízení Komise (ES) č. 640/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign elektromotorů (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 26).
(6) Nařízení Komise (ES) č. 641/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign samostatných bezucpávkových oběhových čerpadel a bezucpávkových oběhových čerpadel vestavěných ve výrobcích (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 35).
(7) Nařízení Komise (ES) č. 642/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 42).
(8) Nařízení Komise (ES) č. 643/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign chladicích spotřebičů pro domácnost (Úř. věst. L 191, 23.7.2009, s. 53).
(9) Nařízení Komise (EU) č. 1015/2010 ze dne 10. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign praček pro domácnost (Úř. věst. L 293, 11.11.2010, s. 21).
(10) Nařízení Komise (EU) č. 1016/2010 ze dne 10. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign myček nádobí pro domácnost (Úř. věst. L 293, 11.11.2010, s. 31).
(11) Nařízení Komise (EU) č. 327/2011 ze dne 30. března 2011, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW (Úř. věst. L 90, 6.4.2011, s. 8).
(12) Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7).
(13) Nařízení Komise (EU) č. 547/2012 ze dne 25. června 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel (Úř. věst. L 165, 26.6.2012, s. 28).
(14) Nařízení Komise (EU) č. 932/2012 ze dne 3. října 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign bubnových sušiček pro domácnost (Úř. věst. L 278, 12.10.2012, s. 41).
(15) Nařízení Komise (EU) č. 617/2013 ze dne 26. června 2013, terým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů (Úř. věst. L 175, 27.6.2013, s. 13).
(16) Nařízení Komise (EU) č. 666/2013 ze dne 8. července 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vysavačů (Úř. věst. L 192, 13.7.2013, s. 24).
(17) Nařízení Komise (EU) č. 813/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (Úř. věst. L 239, 6.9.2013, s. 136).
(18) Nařízení Komise (EU) č. 814/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů vody a zásobníků teplé vody (Úř. věst. L 239, 6.9.2013, s. 162).
(19) Nařízení Komise (EU) č. 66/2014 ze dne 14. ledna 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost (Úř. věst. L 29, 31.1.2014, s. 33).
(20) Nařízení Komise (EU) č. 548/2014 ze dne 21. května 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory (Úř. věst. L 152, 22.5.2014, s. 1).
(21) Nařízení Komise (EU) č. 1253/2014 ze dne 7. července 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign větracích jednotek (Úř. věst. L 337, 25.11.2014, s. 8).
(22) Nařízení Komise (EU) 2015/1095 ze dne 5. května 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign profesionálních chladicích boxů, šokových zchlazovačů, kondenzačních jednotek a procesních chladičů (Úř. věst. L 177, 8.7.2015, s. 19).
(23) Nařízení Komise (EU) 2015/1185 ze dne 24. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel na tuhá paliva (Úř. věst. L 193, 21.7.2015, s. 1).
(24) Nařízení Komise (EU) 2015/1188 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign lokálních topidel (Úř. věst. L 193, 21.7.2015, s. 76).
(25) Nařízení Komise (EU) 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva (Úř. věst. L 193, 21.7.2015, s. 100).
(26) Nařízení Komise (EU) 2016/2281 ze dne 30. listopadu 2016, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).
(27) Nařízení Komise (ES) č. 244/2009 ze dne 18. března 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign nesměrových světelných zdrojů pro domácnost (Úř. věst. L 76, 24.3.2009, s. 3).
(28) Nařízení Komise (ES) č. 245/2009 ze dne 18. března 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign zářivek bez integrovaného předřadníku, vysoce intenzivních výbojek a předřadníků a svítidel, jež mohou sloužit k provozu těchto zářivek a výbojek, a kterým se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/55/ES (Úř. věst. L 76, 24.3.2009, s. 17).
(29) Nařízení Komise (EU) č. 1194/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení (Úř. věst. L 342, 14.12.2012, s. 1).
PŘÍLOHA I
Změny přílohy III nařízení (ES) č. 1275/2008
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
1. POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediné jednotce daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další jednotky téhož modelu. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří jednotek aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v níže uvedené tabulce. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v bodě 8 přílohy II a v části 2 této přílohy. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v níže uvedené tabulce a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tolerance pro ověřování
Druh požadavku |
Kategorie |
Tolerance |
Příloha II bod 1 písm. a) a b) nebo bod 2 písm. a) a b) |
U požadavků na spotřebu elektrické energie vyšší než 1,00 W |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |
U požadavků na spotřebu elektrické energie rovnající se 1,00 W nebo nižší |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W. |
|
Příloha II bod 3 písm. c) a bod 4 písm. a) |
— |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |
2. ZKUŠEBNÍ POSTUP V PŘÍPADĚ ZAŘÍZENÍ PŘIPOJENÝCH NA SÍŤ
K přezkoušení souladu s požadavky stanovenými v bodě 3 písm. c) a v bodě 4 písm. a) přílohy II použijí orgány členského státu postup stanovený v části 1 této přílohy, a to po deaktivaci a/nebo případně odpojení všech síťových portů dané jednotky.
K přezkoušení souladu s ostatními požadavky stanovenými v bodech 3 a 4 přílohy II provedou orgány členského státu zkoušku na jediné jednotce, a to následovně:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a připojí se k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů určitého typu, vybere se náhodně jeden port z každého typu síťového portu a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.“
PŘÍLOHA II
Změny příloh I a II nařízení (ES) č. 107/2009
1) |
V příloze I se zrušuje druhý pododstavec bodu 5. |
2) |
Příloha II se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA II Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze I. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze. Tabulka 1 Tolerance pro ověřování
|
PŘÍLOHA III
Změny příloh I a II nařízení (ES) č. 278/2009
1) |
V příloze I se zrušuje druhý pododstavec bodu 2. |
2) |
Příloha II se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA II Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze I. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v níže uvedené tabulce a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze. Tolerance pro ověřování
|
PŘÍLOHA IV
Změny přílohy III nařízení (ES) č. 640/2009
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c):
|
5) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 4 písm. b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
6) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3, bodu 4 písm. a) a bodu 5 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 3 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 6. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 3
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Motory výkonnostní třídy 0,75–150 kW |
Motory výkonnostní třídy 150–375 kW |
Celkové ztráty (1–η) |
Maximálně o 15 % vyšší než hodnoty odvozené od deklarovaných hodnot podle přílohy I |
Maximálně o 10 % vyšší než hodnoty odvozené od deklarovaných hodnot podle přílohy I“ |
PŘÍLOHA V
Změny přílohy III nařízení (ES) č. 641/2009
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Tolerance pro ověřování
Parametr |
Tolerance pro ověřování |
Index energetické účinnosti |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 7 %.“ |
PŘÍLOHA VI
Změny příloh II a III nařízení (ES) č. 642/2009
1) |
V příloze II části 1 písmeni c) se zrušuje čtvrtá odrážka. |
2) |
Název přílohy III se nahrazuje názvem „Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem“. |
3) |
Část A přílohy III se nahrazuje tímto:
|
4) |
V příloze III části B se devátý, desátý, jedenáctý a dvanáctý odstavec nahrazují tímto: „Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují deklarovanou hodnotu o více než 7 %. V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud aritmetický průměr zjištěných hodnot nepřesahuje deklarovanou hodnotu o více než 7 %. V opačném případě se model považuje za nevyhovující. Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu výsledky zkoušek a další relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi.“ |
PŘÍLOHA VII
Změny přílohy V nařízení (ES) č. 643/2009
Příloha V se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA V
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely chladicích spotřebičů pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako rovnocenné modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely chladicích spotřebičů pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v přílohách III a IV.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Hrubý objem |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 3 % nebo 1 l, podle toho, která hodnota je vyšší. |
Užitný objem |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 3 % nebo 1 l, podle toho, která hodnota je vyšší. Pokud jsou objemy prostoru s mírnou teplotou a prostoru pro čerstvé potraviny vzájemně nastavitelné uživatelem, objem se zkouší, když je prostor s mírnou teplotou nastaven na minimální objem. |
Mrazicí výkon |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 10 %. |
Spotřeba energie |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu (E24h ) o více než 10 %. |
Spotřeba energie u chladicích spotřebičů pro domácnost s užitným objemem menším než 10 litrů |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,10 W. |
Vlhkost spotřebičů pro uchovávání vína |
Zjištěná hodnota relativní vlhkosti nesmí překročit deklarovaný rozsah o více než 10 % v kterémkoli směru.“ |
PŘÍLOHA VIII
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 1015/2010
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako ekvivalentní modely praček pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako ekvivalentní modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako ekvivalentní modely praček pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí postupy měření, jež zohledňují obecně uznávané, nejmodernější, spolehlivé, přesné a opakovatelné metody měření, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tím účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Roční spotřeba energie (AEC ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu AEC o více než 10 %. |
Index prací účinnosti (IW ) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota IW o více než 4 %. |
Spotřeba energie (Et ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu Et o více než 10 %. Je-li zapotřebí vybrat tři další kusy, aritmetický průměr zjištěných hodnot těchto tří kusů nesmí překročit deklarovanou hodnotu Et o více než 6 %. |
Trvání programu (Tt ) |
Zjištěné hodnoty nesmí překročit deklarované hodnoty Tt o více než 10 %. |
Spotřeba vody (Wt ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu Wt o více než 10 %. |
Spotřeba energie ve vypnutém stavu a v režimu ponechání v zapnutém stavu (Po a Pl ) |
Zjištěné hodnoty spotřeby energie Po a Pl vyšší než 1,00 W nesmí překročit deklarované hodnoty Po a Pl o více než 10 %. Zjištěné hodnoty spotřeby energie Po a Pl menší než 1,00 W nebo rovné této hodnotě nesmí překročit deklarované hodnoty Po a Pl o více než 0,10 W. |
Trvání režimu ponechání v zapnutém stavu (Tl ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu Tl o více než 10 %.“ |
PŘÍLOHA IX
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 1016/2010
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních myček nádobí pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako ekvivalentní modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních myček nádobí pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí postupy měření, jež zohledňují obecně uznávané, nejmodernější, spolehlivé, přesné a opakovatelné metody měření, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tím účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Roční spotřeba energie (AE C) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu AE C o více než 10 %. |
Index mycí účinnosti (I C) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota I C o více než 10 %. |
Index účinnosti sušení (I D) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota I D o více než 19 %. |
Spotřeba energie (E t) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu E t o více než 10 %. Je-li zapotřebí vybrat další tři kusy, aritmetický průměr zjištěných hodnot těchto tří kusů nesmí překročit deklarovanou hodnotu E t o více než 6 %. |
Trvání programu (T t) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarované hodnoty T t o více než 10 %. |
Spotřeba energie ve vypnutém stavu a v režimu ponechání v zapnutém stavu (P o a P l) |
Zjištěné hodnoty spotřeby energie P o a P l vyšší než 1,00 W nesmí překročit deklarované hodnoty P o a P l o více než 10 %. Zjištěné hodnoty spotřeby energie P o a P l menší než 1,00 W nebo rovné této hodnotě nesmí překročit deklarované hodnoty P o a P l o více než 0,10 W. |
Trvání režimu ponechání v zapnutém stavu (T l) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu Tl o více než 10 %.“ |
PŘÍLOHA X
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 327/2011
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c):
|
5) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 4 písm. b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
6) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3, bodu 4 písm. a) a bodu 5 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 3 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 6. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 3
Tolerance pro ověřování
Parametr |
Tolerance pro ověřování |
Celková účinnost (η e) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než hodnota představující 90 % příslušné deklarované hodnoty.“ |
PŘÍLOHA XI
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 206/2012
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Chladicí faktor daného období (SEER) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Topný faktor v daném období (SCOP) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Spotřeba elektrické energie ve vypnutém stavu |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |
Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |
Chladicí faktor (EER rated) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 10 %. |
Topný faktor (COP rated) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 10 %. |
Hladina akustického výkonu |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 2 dB(A).“ |
PŘÍLOHA XII
Změny přílohy IV nařízení (EU) č. 547/2012
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze II tohoto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 2. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 2 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 2
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Účinnost v bodě nejvyšší účinnosti (ηΒΕΡ) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %. |
Účinnost při částečném zatížení (ηΡ L) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %. |
Účinnost při přetížení (ηΟ L) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %.“ |
PŘÍLOHA XIII
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 932/2012
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních bubnových sušiček pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako ekvivalentní modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních bubnových sušiček pro domácnost, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí postupy měření, jež zohledňují obecně uznávané, nejmodernější, spolehlivé, přesné a opakovatelné metody měření, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tím účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Vážená roční spotřeba energie (AE C) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu AE C o více než 6 %. |
Vážená spotřeba energie (E t) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu E t o více než 6 %. |
Vážená účinnost kondenzace (C t) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota C t o více než 6 %. |
Vážené trvání programu (T t) |
Zjištěné hodnoty nesmí překročit deklarované hodnoty T t o více než 6 %. |
Spotřeba energie ve vypnutém stavu a v režimu ponechání v zapnutém stavu (P o a P l) |
Zjištěné hodnoty spotřeby energie P o a P l vyšší než 1,00 W nesmí překročit deklarované hodnoty P o a P l o více než 6 %. Zjištěné hodnoty spotřeby energie P o a P l menší než 1,00 W nebo rovné této hodnotě nesmí překročit deklarované hodnoty P o a P l o více než 0,10 W. |
Trvání režimu ponechání v zapnutém stavu (T l) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu T l o více než 6 %.“ |
PŘÍLOHA XIV
Změny příloh II a III nařízení (EU) č. 617/2013
1) |
V příloze II se bod 6.2.1 nahrazuje tímto:
|
2) |
Příloha III se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA III Měření ze strany orgánů dohledu nad trhem a ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. 1. MĚŘENÍ Pro účely shody a ověření souladu s platnými požadavky tohoto nařízení se k měření a výpočtům použijí harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, nebo jiné spolehlivé, přesné a opakovatelné metody, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky a u jejichž výsledků se předpokládá nízká míra nejistoty. Počítače uváděné na trh bez operačního systému podporujícího systém ACPI (Advanced Configuration and Power Interface) nebo podobný systém se testují s operačním systémem, který systém ACPI (nebo podobný) podporuje. 2. OVĚŘOVÁNÍ SHODY VÝROBKU ZE STRANY ORGÁNŮ DOHLEDU NAD TRHEM Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze II tohoto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v této příloze. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v částech 3 a 4 této přílohy a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance používat nelze. 3. E TEC, REŽIM SPÁNKU, VYPNUTÝ STAV A STAV NEJNIŽŠÍ SPOTŘEBY ENERGIE:
4. ÚČINNOST VNITŘNÍHO NAPÁJECÍHO ZDROJE Má se za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v bodě 5 přílohy II, jestliže výsledky zkoušky nepřekračují příslušné tolerance pro ověřování stanovené v níže uvedené tabulce. Tolerance pro ověřování v případě účinnosti vnitřního napájecího zdroje
5. ŘÍZENÍ SPOTŘEBY ELEKTRICKÉ ENERGIE Při ověřování souladu s požadavky stanovenými v bodě 6.1 přílohy II použijí orgány členského státu příslušný postup, kterým se měří příkon, poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo jiná podobná funkce přepne přístroj do příslušného režimu spotřeby elektrické energie. Při ověřování, zda jsou splněny požadavky stanovené v bodech 6.2.1 až 6.2.6 přílohy II, se konfigurace modelu považuje za vyhovující příslušným požadavkům stanoveným:
|
PŘÍLOHA XV
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 666/2013
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních vysavačů, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako ekvivalentní vysavače v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 1. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako modely ekvivalentních vysavačů, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Roční spotřeba energie |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %. |
Schopnost odstraňování prachu na koberci |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 0,03. |
Schopnost odstraňování prachu na tvrdé podlaze |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 0,03. |
Emise prachu z vysavače |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 15 %. |
Hladina akustického výkonu |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu. |
Provozní životnost motoru |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %.“ |
PŘÍLOHA XVI
Změny přílohy IV nařízení (EU) č. 813/2013
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny ostatní rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých rovnocenných modelů. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 8. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny ostatní rovnocenné modely nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 8 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 8
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Sezonní energetická účinnost vytápění vnitřních prostorů (η s) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Energetická účinnost ohřevu vody (η wh) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Hladina akustického výkonu (L WA) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 2 dB(A). |
Emise oxidů dusíku |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 20 %.“ |
PŘÍLOHA XVII
Změny přílohy V nařízení (EU) č. 814/2013
Příloha V se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA V
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely ohřívačů vody nebo zásobníků teplé vody, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako rovnocenné modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 7. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely ohřívačů vody nebo zásobníků teplé vody, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v přílohách III a IV.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 7 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 7
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Denní spotřeba elektrické energie (Qelec ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Hladina akustického výkonu (LWA ) ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 2 dB. |
Denní spotřeba paliva (Qfuel ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Emise oxidů dusíku |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 20 %. |
Týdenní spotřeba paliva s inteligentním ovládáním (Qfuel,week,smart ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Týdenní spotřeba elektrické energie s inteligentním ovládáním (Qelec,week,smart ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Týdenní spotřeba paliva bez inteligentního ovládání (Qfuel,week ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Týdenní spotřeba elektrické energie bez inteligentního ovládání (Qelec,week ) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Užitný objem (V) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 2 %. |
Smíšená voda při 40 °C (V40) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 3 %. |
Plocha apertury kolektoru (Asol ) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 2 %. |
Spotřeba elektrické energie čerpadla (solpump) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 3 %. |
Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu (solstandby) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Statická ztráta (S) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %.“ |
PŘÍLOHA XVIII
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 66/2014
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako ekvivalentní modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako ekvivalentní modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 7. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako ekvivalentní modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 7 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 7
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Hmotnost trouby pro domácnost (M) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu M o více než 5 %. |
Objem pečicího prostoru trouby pro domácnost (V) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota V o více než 5 %. |
EC electric cavity, EC gas cavity |
Zjištěné hodnoty nesmí překročit deklarované hodnoty EC electric cavity a EC gas cavity o více než 5 %. |
ECelectric hob |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu EC electric hob o více než 5 %. |
EEgas hob |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota EE gas hob o více než 5 %. |
W BEP, W L |
Zjištěné hodnoty nesmí překročit deklarované hodnoty W BEP a W L o více než 5 %. |
Q BEP, P BEP |
Zjištěné hodnoty nesmí být nižší než deklarované hodnoty Q BEP a P BEP o více než 5 %. |
Qmax |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu Q max o více než 8 %. |
Emiddle |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota E middle o více než 5 %. |
Hladina akustického výkonu (L WA) |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu L WA. |
P o, P s |
Zjištěné hodnoty spotřeby energie Po a Ps nesmí překročit deklarované hodnoty Po a Ps o více než 10 %. Zjištěné hodnoty spotřeby energie Po a Ps menší než 1,00 W nebo rovné této hodnotě nesmí překročit deklarované hodnoty Po a Ps o více než 0,10 W.“ |
PŘÍLOHA XIX
Změny přílohy III nařízení (EU) č. 548/2014
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení a jeho přílohách, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. Vzhledem k omezením souvisejícím s hmotností a velikostí při dopravě středních a velkých výkonových transformátorů mohou orgány členského státu rozhodnout, že provedou ověřovací postup v prostorách výrobců, než budou transformátory uvedeny do provozu na místě konečného určení. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a), b) nebo c), má se za to, že model není v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze II.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 4. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Ztráty pod zatížením |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Ztráty při chodu naprázdno |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %. |
Elektrický výkon vyžadovaný chladicím systémem při chodu naprázdno |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 5 %.“ |
PŘÍLOHA XX
Změny přílohy VI nařízení (EU) č. 1253/2014
Příloha VI se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA VI
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny rovnocenné modely větracích jednotek, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c):
|
5) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 4 písm. b), má se za to, že daný model a všechny rovnocenné modely větracích jednotek, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
6) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodu 3, bodu 4 písm. a) a bodu 5 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v přílohách VIII a IX.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 1 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 6. Žádné další odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 1
Odchylky pro ověřování
Parametry |
Odchylky pro ověřování |
Měrný příkon (SPI) |
Zjištěná hodnota nesmí být více než 1,07násobkem deklarované hodnoty. |
Tepelná účinnost větracích jednotek pro obytné budovy a větracích jednotek pro jiné než obytné budovy |
Zjištěná hodnota nesmí být méně než 0,93násobkem deklarované hodnoty. |
Vnitřní měrný příkon ventilátoru větracích součástí (SFPint) |
Zjištěná hodnota nesmí být více než 1,07násobkem deklarované hodnoty. |
Účinnost ventilátoru jednosměrných větracích jednotek pro jiné než obytné budovy |
Zjištěná hodnota nesmí být méně než 0,93násobkem deklarované hodnoty. |
Hladina akustického výkonu větracích jednotek pro obytné budovy |
Zjištěná hodnota nesmí být více než deklarovaná hodnota plus 2 dB. |
Hladina akustického výkonu větracích jednotek pro jiné než obytné budovy |
Zjištěná hodnota nesmí být více než deklarovaná hodnota plus 5 dB.“ |
PŘÍLOHA XXI
Změny příloh IX, X a XI nařízení (EU) 2015/1095
1) |
Příloha IX se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA IX Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem v případě profesionálních chladicích boxů Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v přílohách III a IV. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 8 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze. Tabulka 8 Přípustné odchylky pro ověřování
|
2) |
Příloha X se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA X Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem v případě kondenzačních jednotek Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze VI. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 9 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze. Tabulka 9 Přípustné odchylky pro ověřování
|
3) |
Příloha XI se nahrazuje tímto: „PŘÍLOHA XI Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem v případě procesních chladičů Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky. Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze VIII. U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 10 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze. Tabulka 10 Přípustné odchylky pro ověřování
|
PŘÍLOHA XXII
Změny přílohy IV nařízení (EU) 2015/1185
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako rovnocenné modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 4. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 4 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 4
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Sezonní energetická účinnost vytápění vnitřních prostorů (η s) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %. |
Emise částic |
V případě lokálních topidel na tuhá paliva s otevřenou spalovací komorou, lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících tuhá paliva jiná než lisované dřevo ve formě pelet a v případě sporáků nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 20 mg/m3 při 13 % O2, měřeno metodou popsanou v příloze III odst. 4 písm. a) bodě i) podbodě 1. V případě lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících lisované dřevo ve formě pelet nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 mg/m3 při 13 % O2, měřeno metodou popsanou v příloze III odst. 4 písm. a) bodě i) podbodě 1. Při měření metodou popsanou v příloze III odst. 4 písm. a) bodě i) podbodě 2 nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 1 g/kg. Při měření metodou popsanou v příloze III odst. 4 písm. a) bodě i) podbodě 3 nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 0,8 g/kg. |
Emise plynných organických sloučenin |
V případě lokálních topidel na tuhá paliva s otevřenou spalovací komorou, lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících tuhá paliva jiná než lisované dřevo ve formě pelet a v případě sporáků nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 25 mgC/m3 při 13 % O2. V případě lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících lisované dřevo ve formě pelet nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 15 mgC/m3 při 13 % O2. |
Emise oxidu uhelnatého |
V případě lokálních topidel na tuhá paliva s otevřenou spalovací komorou, lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících tuhá paliva jiná než lisované dřevo ve formě pelet a v případě sporáků nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 275 mg/m3 při 13 % O2. V případě lokálních topidel na tuhá paliva s uzavřenou spalovací komorou využívajících lisované dřevo ve formě pelet nesmí zjištěná hodnota překročit deklarovanou hodnotu o více než 60 mg/m3 při 13 % O2. |
Emise oxidů dusíku |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 30 mg/m3 vyjádřeno jako NO2 při 13 % O2.“ |
PŘÍLOHA XXIII
Změny přílohy IV nařízení (EU) 2015/1188
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu, s výjimkou elektrických lokálních topidel, kde se neshoda určuje bez dalších zkoušek a okamžitě platí body 6 a 7. U jiných modelů mohou alternativně tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako rovnocenné modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 9. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 4 nebo 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 9 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 9
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Sezonní energetická účinnost vytápění (η s) u elektrických lokálních topidel |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota při jmenovitém tepelném výkonu jednotky. |
Sezonní energetická účinnost vytápění (η s) u lokálních topidel pro domácnost na kapalná a plynná paliva |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Sezonní energetická účinnost vytápění (η s) u světlých zářičů a tmavých trubkových zářičů |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 10 %. |
Emise oxidů dusíku u lokálních topidel pro domácnost na plynná a kapalná paliva, u světlých zářičů a tmavých trubkových zářičů |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 10 %.“ |
PŘÍLOHA XXIV
Změny přílohy IV nařízení (EU) 2015/1189
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Přípustné odchylky pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné odchylky ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 2 písm. c), vyberou orgány členského státu ke zkoušení tři další kusy téhož modelu. Alternativně mohou tyto tři další vybrané kusy představovat jeden nebo více různých modelů, které byly uvedeny jako rovnocenné modely v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce. |
5) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými přípustnými odchylkami pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 2. |
6) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 5, má se za to, že daný model a všechny modely, které byly v technické dokumentaci výrobce nebo dovozce uvedeny jako rovnocenné modely, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
7) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3 a 6 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze přípustné odchylky pro ověřování stanovené v tabulce 2 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 7. Žádné další přípustné odchylky, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 2
Přípustné odchylky pro ověřování
Parametry |
Přípustné odchylky pro ověřování |
Sezonní energetická účinnost vytápění vnitřních prostorů (η s) |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 4 %. |
Emise částic |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 9 mg/m3. |
Emise organických plynných sloučenin |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 7 mg/m3. |
Emise oxidu uhelnatého |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 30 mg/m3. |
Emise oxidů dusíku |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 30 mg/m3.“ |
PŘÍLOHA XXV
Změny přílohy IV nařízení (EU) 2016/2281
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
Ověřování shody výrobku ze strany orgánů dohledu nad trhem
Tolerance pro ověřování definované v této příloze se vztahují pouze na ověřování naměřených parametrů ze strany orgánů členského státu a nesmí být použity výrobcem nebo dovozcem jako přípustné tolerance ke stanovení hodnot v technické dokumentaci nebo k interpretaci těchto hodnot za účelem dosažení shody nebo za účelem deklarování lepší výkonnosti jakýmikoliv prostředky.
Při ověřování, zda určitý model výrobku vyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES uplatní orgány členského státu u požadavků uvedených v této příloze následující postup:
1) |
Orgány členského státu provedou ověření na jediném kuse daného modelu. |
2) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže:
|
3) |
Nedosáhne-li se výsledků podle bodu 2 písm. a) nebo b), má se za to, že model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
4) |
Pokud se u modelu ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru, který má jmenovitý topný výkon, chladicí výkon nebo výkon chlazení ≥ 70 kW nebo který se vyrábí v množství menším než 5 kusů za rok, nepodaří dosáhnout výsledku podle bodu 2 písm. c), má se za to, že tento model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
5) |
Pokud se u modelu ohřívače vzduchu, chladicího zařízení, vysokoteplotního procesního chladiče nebo ventilátorového konvektoru, který má jmenovitý topný výkon, chladicí výkon nebo výkon chlazení < 70 kW nebo který se vyrábí v množství 5 a více kusů za rok, nepodaří dosáhnout výsledku podle bodu 2 písm. c), orgány členského státu vyberou ke zkoušení další tři kusy téhož modelu. |
6) |
Model se považuje za vyhovující příslušným požadavkům, jestliže je u těchto tří kusů aritmetický průměr zjištěných hodnot v souladu s příslušnými tolerancemi pro ověřování, tak jak jsou stanoveny v tabulce 30. |
7) |
Nedosáhne-li se výsledku podle bodu 6, má se za to, že model a veškeré další modely, u nichž byly informace obsažené v technické dokumentaci získány na stejném základě, nejsou v souladu s tímto nařízením. |
8) |
Neprodleně po přijetí rozhodnutí o tom, že podle bodů 3, 4 a 7 daný model požadavkům nevyhovuje, poskytnou orgány členského státu všechny relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi. |
Orgány členského státu použijí metody měření a výpočtů stanovené v příloze III.
U požadavků uvedených v této příloze použijí orgány členského státu pouze tolerance pro ověřování stanovené v tabulce 30 a pouze postup popsaný v bodech 1 až 8. Žádné další tolerance, jako jsou ty, které jsou stanoveny v harmonizovaných normách nebo v jiných metodách měření, používat nelze.
Tabulka 30
Tolerance pro ověřování
Parametry |
Tolerance pro ověřování |
Sezonní energetická účinnost vytápění (η s,h) u ohřívačů vzduchu při jmenovitém topném výkonu jednotky |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Sezonní energetická účinnost chlazení (η s,c) u chladicích zařízení při jmenovitém chladicím výkonu jednotky |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 8 %. |
Hladina akustického výkonu (L WA) u ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 1,5 dB. |
Emise oxidů dusíku, vyjádřené jako emise oxidu dusičitého, u ohřívačů vzduchu a chladicích zařízení na paliva |
Zjištěná hodnota nesmí překročit deklarovanou hodnotu o více než 20 %. |
Koeficient sezonní energetické účinnosti (SEPR) u vysokoteplotních procesních chladičů při jmenovitém výkonu chlazení jednotky |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 10 %. |
Jmenovitý chladicí faktor (EER A) u vysokoteplotních procesních chladičů při jmenovitém výkonu chlazení |
Zjištěná hodnota nesmí být nižší než deklarovaná hodnota o více než 5 %.“ |
20.12.2016 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 346/111 |
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/2283
ze dne 22. srpna 2016,
kterým se opravuje německé znění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 31 odst. 4, čl. 35 odst. 9, čl. 50 odst. 1 písm. a), čl. 50 odst. 1 písm. b), čl. 50 odst. 2 písm. a), čl. 50 odst. 2 písm. b), článek 56, čl. 92 odst. 1, čl. 92 odst. 1a), čl. 97 odst. 1, čl. 109a odst. 5, čl. 111 odst. 1 písm. a) až c), čl. 111 odst. 1 písm. f), čl. 111 odst. 1 písm. h), čl. 111 odst. 1 písm. k), čl. 111 odst. 1 písm. l), čl. 111 odst. 1 písm. o), čl. 211 odst. 2, čl. 244 odst. 4 a čl. 244 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Německé znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (2) obsahuje chybu v čl. 71 odst. 1 písm. l) bodě i) a v čl. 73 odst. 1 písm. g) bodě i) týkající se právních nebo smluvních ujednání pro rysy určující zařazení položek primárního kapitálu. |
(2) |
Německé znění uvedeného nařízení obsahuje chybné křížové odkazy v čl. 73 odst. 3. Ustanovení čl. 73 odst. 3 stanoví, pod kterými písmeny čl. 73 odst. 1 se odkazy na solventnostní kapitálový požadavek považují za odkazy na minimální kapitálový požadavek, pokud nedodržení minimálního kapitálového požadavku nastane před nedodržením solventnostního kapitálového požadavku. |
(3) |
Německé znění uvedeného nařízení, konkrétně ustanovení čl. 104 odst. 3, přiděluje minimální období místo dur i. uvedené v čl. 104 odst. 2 chybně dur i. uvedené v čl. 104 odst. 1 písm. e). |
(4) |
Německé znění uvedeného nařízení, konkrétně v čl. 186 odst. 2 prvním pododstavci, chybně přiděluje rizikový faktor gi pro koncentraci tržních rizik expozicím vůči jediné protistraně, pojišťovně nebo zajišťovně, pro které je k dispozici úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou, zatímco tento rizikový faktor by měl být přidělen tehdy, pokud úvěrové hodnocení vypracované určenou externí ratingovou agenturou k dispozici není. |
(5) |
V německém znění uvedeného nařízení, konkrétně v návětí čl. 219 odst. 1 písm. e), byla chybně omezena působnost ustanovení, jelikož nebylo přeloženo slovo „včetně“. |
(6) |
Německé znění uvedeného nařízení, konkrétně v čl. 297 odst. 2 písm. f), vypouští slovo „vliv“ ve větě „vliv jakýchkoli parametrů specifických pro tuto pojišťovnu nebo zajišťovnu“. |
(7) |
V článku 303 německého znění jsou slova „po datu uplatnění“ do německého jazyka chybně přeložena ve smyslu slov „po datu vstupu v platnost“. |
(8) |
Německé znění uvedeného nařízení obsahuje další drobné chyby v bodě odůvodnění 53, čl. 63 odst. 4, názvu článku 68, čl. 70 odst. 1 písm. e) bodě i), čl. 83 odst. 2, čl. 84 odst. 2 písm. b), čl. 90 odst. 2 písm. b), čl. 103 odst. 2 písm. d), čl. 107 odst. 1 písm. b), čl. 108 písm. b) a c), čl. 112 odst. 1, čl. 124 odst. 1 písm. b), čl. 124 odst. 5 písm. a), čl. 130 odst. 3 písm. a), čl. 131 písm. b), čl. 134 odst. 2 a 3, čl. 136 odst. 3, čl. 149 odst. 2 písm. b) bodě ii) písm. B), čl. 161 odst. 1, čl. 172 odst. 1 písm. a), čl. 176 odst. 1, čl. 177 odst. 2 písm. h) bodě i), čl. 177 odst. 2 písm. k), l), q) a r), čl. 184 odst. 2 písm. b) bodě v), čl. 190 odst. 2, čl. 195 písm. c), čl. 211 odst. 2 písm. c), čl. 211 odst. 4, čl. 217 odst. 5 písm. b), čl. 258 odst. 1 písm. a), b), h) a l), čl. 258 odst. 2) a 3), čl. 259 odst. 1, čl. 260 odst. 1 písm. a) bodě i), čl. 260 odst. 1 písm. d) bodě iii), čl. 260 odst. 2, čl. 261 odst. 1 písm. c), čl. 261 odst. 2, čl. 263 písm. a) až c), čl. 264 odst. 3, článku 266, čl. 267 odst. 2, čl. 267 odst. 4 písm. a) a b), čl. 270 odst. 1, čl. 271 odst. 3 písm. a) a b), čl. 272 odst. 1 písm. f) a g), čl. 272 odst. 4), čl. 273 odst. 1), návětí čl. 274 odst. 4, čl. 274 odst. 4 písm. h) a k), názvu oddílu 5, návětí čl. 275 odst. 1, čl. 275 odst. 1 písm. a) až g), čl. 275 odst. 2 písm. g), čl. 275 odst. 3, čl. 290 odst. 2, názvu článku 293, čl. 293 odst. 1 písm. c) a f), čl. 293 odst. 2, čl. 293 odst. 4, návětí čl. 294 odst. 1 písm. c), čl. 294 odst. 1 písm. c) bodech i) a ii), návětí čl. 294 odst. 2, čl. 296 odst. 1 písm. a) a b), čl. 296 odst. 3 písm. a) a b), čl. 297 odst. 1 písm. a) až d) a g), čl. 297 odst. 4 písm. f), čl. 302 odst. 1, čl. 304 odst. 1 písm. c) a d), názvu a prvním pododstavci článku 306, názvu článku 307, návětí čl. 307 odst. 2, čl. 307 odst. 2 písm. a) až d), čl. 307 odst. 3 písm. b), čl. 307 odst. 4, čl. 308 odst. 1 písm. b), čl. 308 odst. 2 písm. a), čl. 308 odst. 5 písm. c), čl. 309 odst. 6, čl. 309 odst. 7 písm. a), čl. 312 odst. 1 písm. b), čl. 314 odst. 1 písm. a) až c), čl. 314 odst. 2, čl. 317 odst. 1, článku 318, čl. 325 odst. 2 písm. a), článku 373, čl. 375 odst. 2, čl. 376 odst. 2 písm. c) a čl. 376 odst. 3 písm. e). |
(9) |
Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění. |
(10) |
Nutnost zajistit stejné podmínky pro všechny pojišťovny a zajišťovny, převažující zájmy integrity vnitřního trhu a rovněž právní jistota vyžadují, aby se toto nařízení v přenesené pravomoci použilo s účinkem ode dne 18. ledna 2015, tedy od data vstupu prováděcího nařízení (EU) 2015/35 v platnost, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Týká se pouze německého znění.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 18. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2016.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.
(2) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).