ISSN 1977-0626 doi:10.3000/19770626.L_2013.187.ces |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 187 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Svazek 56 |
Obsah |
|
II Nelegislativní akty |
Strana |
|
|
MEZINÁRODNÍ DOHODY |
|
|
* |
||
|
|
NAŘÍZENÍ |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
ROZHODNUTÍ |
|
|
|
2013/356/SZBP |
|
|
* |
||
|
|
2013/357/EU |
|
|
* |
||
|
|
2013/358/EU |
|
|
* |
||
|
|
2013/359/EU |
|
|
* |
||
|
|
2013/360/EU |
|
|
* |
||
|
|
2013/361/EU |
|
|
* |
||
|
|
2013/362/EU |
|
|
* |
|
|
Opravy |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
||
|
* |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
II Nelegislativní akty
MEZINÁRODNÍ DOHODY
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/1 |
Oznámení o vstupu v platnost Protokolu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří
Protokol o ochraně Středozemního moře před znečišťováním působeným průzkumem a využíváním pevninského šelfu a mořského dna a jeho podloží (1) k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, přijatý v Madridu dne 14. října 1994, vstoupil v platnost podle čl. 32 odst. 4 uvedeného protokolu dne 29. března 2013.
(1) Úř. věst. L 4, 9.1.2013, s. 15.
NAŘÍZENÍ
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/2 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 645/2013
ze dne 4. července 2013,
kterým se zakazují rybolovné činnosti pro pasti zaregistrované ve Španělsku, jimiž se loví tuňák obecný v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Nařízení Rady (EU) č. 40/2013 ze dne 21. ledna 2013, kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody (2), stanoví množství tuňáka obecného, které mohou rybářská plavidla a pasti Evropské unie v roce 2013 odlovit v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři. |
(2) |
Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (3) požaduje, aby členské státy sdělily Komisi jednotlivé kvóty přidělené jejich plavidlům o délce přesahující 24 m. V případě plavidel provádějících odlov, jejichž délka nepřesahuje 24 metrů, a v případě pastí je třeba, aby členské státy informovaly Komisi alespoň o kvótě přidělené organizacím producentů nebo skupinám plavidel, která loví s podobným lovným zařízením. |
(3) |
Cílem společné rybářské politiky je zajistit dlouhodobou životaschopnost odvětví rybolovu udržitelným využíváním živých vodních zdrojů na základě preventivního přístupu. |
(4) |
Pokud Komise na základě informací poskytnutých členskými státy a dalších informací, které má k dispozici, zjistí, že rybolovná práva pro Evropskou unii, členský stát nebo skupinu členských států jsou považována za vyčerpaná pro jedno nebo více lovných zařízení či loďstev, v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o tom vyrozumí dotyčné členské státy a zakáže rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, lovné zařízení, populaci, skupinu populací nebo loďstvo, kterých se dotyčné rybolovné činnosti týkají. |
(5) |
Podle informací, jež má Komise k dispozici, byla rybolovná práva pro tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři přidělená pastem zaregistrovaným ve Španělsku vyčerpána. |
(6) |
Dne 10., 12. a 19. června oznámilo Španělsko Komisi, že uložilo zákaz rybolovných činností pro své čtyři pasti, které působí v roce 2013 v rybolovu tuňáka obecného, a sice pro dvě pasti s účinkem ode dne 11. června, pro jednu past s účinkem ode dne 12. června a pro zbývající past s účinkem ode dne 20. června, což vedlo k zákazu všech činností ode dne 20. června 2013 (od 00:00 hodin). |
(7) |
Aniž jsou dotčena výše uvedená opatření, která Španělsko přijalo, je nezbytné, aby Komise potvrdila zákaz rybolovu tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři pastmi zaregistrovanými ve Španělsku s účinkem nejpozději ode dne 20. června 2013 (od 00: 00 hodin), |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři pastmi zaregistrovaným ve Španělsku se zakazuje ode dne 20. června 2013 (od 00:00 hod).
Tuňák obecný odlovený těmito pastmi nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován, loven nebo vykládán.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. července 2013.
Za Komisi, jménem předsedy,
Maria DAMANAKI
členka Komise
(1) Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
(2) Úř. věst. L 23, 25.1.2013, s. 1.
(3) Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/4 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 646/2013
ze dne 4. července 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
V příloze nařízení (ES) č. 2580/2001 je uveden seznam příslušných orgánů, jimž se mají zasílat informace a žádosti týkající se opatření zavedených zmíněným nařízením. |
(2) |
Lotyšsko požádalo o změnu údajů v adresách jeho příslušných orgánů. |
(3) |
Příloha nařízení (ES) č. 2580/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 2580/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. července 2013.
Za Komisi, jménem předsedy,
vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky
(1) Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70.
PŘÍLOHA
Příloha nařízení (ES) č. 2580/2001 se mění takto:
Adresa pod nadpisem „Lotyšsko“ se nahrazuje tímto:
„Latvijas Republikas Ārlietu Ministrija |
K.Valdemāra iela 3 |
Rīga LV-1395, Latvija |
Tel. +371 67016201 |
Fax +371 67828121 |
mfa.cha@mfa.gov.lv |
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienests |
Raiņa bulvāris 15 |
Rīga LV-1050, Latvija |
Tel. +371 67044430 |
Fax +371 67324497 |
kd@kd.gov.lv“ |
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/6 |
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 647/2013
ze dne 5. července 2013
o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
(2) |
Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2013.
Za Komisi, jménem předsedy,
Jerzy PLEWA
generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova
(1) Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.
(2) Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.
PŘÍLOHA
Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
(EUR/100 kg) |
||
Kód KN |
Kód třetích zemí (1) |
Paušální dovozní hodnota |
0707 00 05 |
MK |
33,9 |
TR |
105,8 |
|
ZZ |
69,9 |
|
0709 93 10 |
TR |
119,5 |
ZZ |
119,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
89,7 |
TR |
69,0 |
|
ZA |
97,4 |
|
ZZ |
85,4 |
|
0808 10 80 |
AR |
142,5 |
BR |
90,5 |
|
CL |
138,9 |
|
CN |
96,2 |
|
NZ |
145,8 |
|
US |
156,5 |
|
ZA |
118,9 |
|
ZZ |
127,0 |
|
0808 30 90 |
AR |
116,1 |
CL |
124,8 |
|
CN |
49,9 |
|
NZ |
192,6 |
|
ZA |
117,1 |
|
ZZ |
120,1 |
|
0809 10 00 |
IL |
275,4 |
TR |
205,6 |
|
ZZ |
240,5 |
|
0809 29 00 |
TR |
288,3 |
ZZ |
288,3 |
|
0809 30 |
TR |
236,9 |
ZZ |
236,9 |
|
0809 40 05 |
IL |
135,1 |
MA |
100,4 |
|
ZA |
125,3 |
|
ZZ |
120,3 |
(1) Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.
ROZHODNUTÍ
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/8 |
ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU ATALANTA/2/2013
ze dne 2. července 2013
o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta)
(2013/356/SZBP)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na článek 6 uvedené společné akce,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP je Politický a bezpečnostní výbor zmocněn k přijímání rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (dále jen „velitel sil EU“). |
(2) |
Dne 22. března 2013 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí Atalanta/1/2013 (2) o jmenování komodora Jorgeho NOVO PALMY velitelem sil EU. |
(3) |
Velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU komodora Petera LENSELINKA, který komodora Jorgeho NOVO PALMU nahradí. |
(4) |
Vojenský výbor EU toto doporučení podporuje. |
(5) |
V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, |
PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komodor Peter LENSELINK je jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska od 6. srpna 2013.
Článek 2
Rozhodnutí Atalanta/1/2013 se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne 6. srpna 2013.
V Bruselu dne 2. července 2013.
Za Politický a bezpečnostní výbor
předseda
W. STEVENS
(1) Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.
(2) Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Atalanta/1/2013 ze dne 22. března 2013 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) (Úř. věst. L 87, 27.3.2013, s. 12).
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/9 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013
o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv
(ECB/2013/15)
(2013/357/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 30 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí Evropského systému centrálních bank (ESCB), rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) upravuje rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) v souladu s článkem 29.3 statutu ESCB a s účinkem od 1. července 2013 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým národním centrálním bankám v rozšířeném klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“). |
(2) |
V důsledku úprav vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu a z nich vyplývajících změn podílů národních centrálních bank na upsaném základním kapitálu ECB je nezbytné upravit pohledávky, které ECB připsala podle článku 30.3 statutu ESCB národním centrálním bankám členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky eurozóny“), a které se rovnají výši devizových rezerv, jež národní centrální banky eurozóny poskytly ECB (dále jen „pohledávky“). Národní centrální banky eurozóny, jejichž pohledávky se v důsledku zvýšení jejich vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu k 1. červenci 2013 zvyšují, by proto měly uskutečnit vyrovnávací převod na ECB, zatímco ECB by měla uskutečnit vyrovnávací převod na ty národní centrální banky eurozóny, jejichž pohledávky se v důsledku snížení jejich vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu snižují. |
(3) |
S účinkem od 1. července 2013 činí horní hranice částky devizových rezerv, které mohou být na ECB převedeny, 57 951 042 976,26 EUR. |
(4) |
V souladu s obecnými principy spravedlnosti, rovného zacházení a ochrany oprávněného očekávání, na kterých je statut ESCB založen, by měly národní centrální banky eurozóny, jejichž relativní podíl na souhrnné hodnotě kapitálu ECB se v důsledku výše uvedených úprav zvyšuje, rovněž uskutečnit vyrovnávací převod na národní centrální banky eurozóny, jejichž relativní podíl se snižuje. |
(5) |
Pro účely výpočtu úpravy hodnoty podílu každé národní centrální banky eurozóny na souhrnné hodnotě kapitálu ECB by jednotlivé vážené podíly každé národní centrální banky eurozóny v klíči pro upisování základního kapitálu do 30. června 2013 a s účinkem od 1. července 2013 měly být vyjádřeny jako procentní podíl z celkového základního kapitálu ECB upsaného všemi národními centrálními bankami eurozóny. |
(6) |
Proto je nutné přijmout nové rozhodnutí ECB, které zruší rozhodnutí ECB/2008/27 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (2), |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a) |
„souhrnnou hodnotou kapitálu“ celkový součet rezervních fondů ECB, účtů přecenění a rezerv rovnocenných rezervním fondům, vypočtený ECB k 30. červnu 2013, plus nebo minus souhrnný čistý zisk nebo případně ztráta ECB od 1. ledna 2013 do 30. června 2013. Aniž by byla dotčena obecná platnost pojmu „souhrnné hodnoty kapitálu“, rezervní fondy ECB a rezervy rovnocenné rezervním fondům zahrnují všeobecný rezervní fond a rezervy na krytí měnového, úrokového a úvěrového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata; |
b) |
„dnem převodu“12. červen 2013; |
c) |
„příjmem ECB z eurobankovek“ rozumí totéž jako „příjem ECB z eurobankovek v oběhu“, jak je definován v čl. 1 písm. c) rozhodnutí ECB/2010/24 ze dne 25. listopadu 2010 o prozatímním přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu a z cenných papírů nakoupených na základě programu pro trhy s cennými papíry (3); |
d) |
„příjmem ECB z programu pro trhy s cennými papíry“ rozumí totéž jako „příjem ECB z cenných papírů v rámci programu pro trhy s cennými papíry“, jak je definován v čl. 1 písm. d) rozhodnutí ECB/2010/24. |
Článek 2
Příspěvek na rezervní fondy a rezervy ECB
1. Jestliže se podíl národní centrální banky eurozóny na souhrnné hodnotě kapitálu v důsledku zvýšení jejího váženého podílu v klíči pro upisování základního kapitálu s účinkem od 1. července 2013 zvyšuje, převede tato národní centrální banka eurozóny na ECB v den převodu částku určenou podle odstavce 3.
2. Jestliže se podíl národní centrální banky eurozóny na souhrnné hodnotě kapitálu v důsledku snížení jejího váženého podílu v klíči pro upisování základního kapitálu s účinkem od 1. července 2013 snižuje, obdrží tato národní centrální banka eurozóny v den převodu od ECB částku určenou podle odstavce 3.
3. Dne 12. července 2013 ECB vypočítá a potvrdí každé národní centrální bance eurozóny buď částku, kterou má tato národní centrální banka eurozóny převést na ECB v případě, kdy se použije odstavec 1, nebo částku, kterou národní centrální banka eurozóny od ECB obdrží v případě, kdy se použije odstavec 2. S výhradou zaokrouhlení se každá částka, jež má být převedena nebo přijata, vypočítává tak, že se souhrnná hodnota kapitálu vynásobí absolutním rozdílem mezi váženým podílem každé národní centrální banky eurozóny v klíči pro upisování základního kapitálu k 30. červnu 2013 a jejím váženým podílem v klíči pro upisování základního kapitálu s účinkem od 1. července 2013 a výsledek se vydělí 100.
4. Částky uvedené v odstavci 3 jsou splatné v eurech k 1. červenci 2013, ale ve skutečnosti se převádí v den převodu.
5. Národní centrální banka eurozóny nebo ECB, jež jsou povinny převést částku podle odstavce 1 nebo odstavce 2, převedou v den převodu odděleně rovněž úroky, které za období od 1. července 2013 do dne převodu vzniknou z jednotlivých částek, jež má tato národní centrální banka eurozóny nebo ECB splatit. Převodci a příjemci těchto úroků se shodují s převodci a příjemci částek, ze kterých úroky vzniknou.
6. Je-li souhrnná hodnota kapitálu menší než nula, částky, jež mají být převedeny nebo přijaty podle odstavce 3 a odstavce 5, se zúčtují opačně, než jak stanoví odstavec 3 a odstavec 5.
Článek 3
Úprava pohledávek ve výši převedených devizových rezerv
1. Pohledávky národních centrálních bank eurozóny se s účinkem od 1. července 2013 upravují v souladu s jejich upravenými váženými podíly v klíči pro upisování základního kapitálu. Hodnota pohledávek národních centrálních bank eurozóny s účinkem od 1. července 2013 je uvedena ve třetím sloupci tabulky v příloze tohoto rozhodnutí.
2. Na základě tohoto ustanovení, a aniž by bylo zapotřebí dalších formalit nebo úkonů, se předpokládá, že každá národní centrální banka eurozóny 1. července 2013 buď převedla, nebo obdržela absolutní hodnotu pohledávky (v eurech) uvedenou vedle jejího názvu ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „–“ označuje pohledávku, kterou národní centrální banka eurozóny převádí na ECB, a znaménko „+“ označuje pohledávku, kterou ECB převádí na národní centrální banku eurozóny.
3. Dne 1. července 2013 každá národní centrální banka eurozóny buď převede, nebo obdrží absolutní hodnotu částky (v eurech), jež je uvedena vedle jejího názvu ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje částku, kterou národní centrální banka eurozóny převádí na ECB, a znaménko „–“ označuje částku, kterou ECB převádí na národní centrální banku eurozóny.
Článek 4
Související finanční otázky
1. Odchylně od třetího pododstavce čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2010/23 ze dne 25. listopadu 2010 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (4), se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému za období od 1. července 2013 do 30. července 2013 vypočítává na základě klíče pro upisování základního kapitálu platného od 1. července 2013, jenž se použije na stav celkového počtu eurobankovek v oběhu ke dni 28. června 2013. Za období od 1. července 2013 do 31. prosince 2013 se vyrovnávací částky a účetní položky k jejich vyrovnání, uvedené v čl. 4 odst. 5 rozhodnutí ECB/2010/23, zachycují v účetních knihách jednotlivých národních centrálních bank se dnem připsání 1. července 2013.
2. Pokud jde o období od 1. ledna 2013 do 30. června 2013, měnový příjem národních centrálních bank eurozóny se přiděluje a rozděluje v souladu s váženými podíly v klíči pro upisování základního kapitálu platnými k 30. červnu 2013.
3. Čistý zisk ECB nebo případně ztráta za účetní rok 2013 se rozděluje na základě vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu platných k 1. červenci 2013.
4. Jakékoli prozatímní přerozdělení příjmu ECB z eurobankovek a/nebo příjmu ECB z programu pro trhy s cennými papíry za rok 2013 se provádí na základě vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu platných k 1. červenci 2013.
5. Zaznamená-li ECB v účetním roce 2013 ztrátu, vyrovná ji
a) |
z prostředků uvolněných ze všeobecného rezervního fondu ECB; |
b) |
z měnového příjmu národních centrálních bank za období od 1. července 2013 do 31. prosince 2013, na základě rozhodnutí Rady guvernérů podle článku 33 statutu ESCB; |
c) |
z měnového příjmu národních centrálních bank za období od 1. ledna 2013 do 30. června 2013, na základě rozhodnutí Rady guvernérů podle článku 33 statutu ESCB. |
6. Pokud je nutno sdružený měnový příjem národních centrálních bank za období od 1. ledna 2013 do 30. června 2013 převést na ECB za účelem pokrytí její ztráty za daný rok, uskuteční se dodatečné vyrovnávací platby nad rámec těch, které jsou uvedeny v článku 2 a článku 3. Každá národní centrální banka eurozóny, jejíž vážený podíl v klíči pro upisování základního kapitálu se k 1. červenci 2013 zvyšuje, provede tuto platbu ve prospěch ECB a ECB provede tuto platbu ve prospěch každé národní centrální banky eurozóny, jejíž vážený podíl v klíči pro upisování základního kapitálu se k 1. červenci 2013 snižuje. Částka vyrovnávacích plateb se vypočítává následujícím způsobem. Celkový měnový příjem za období od 1. ledna 2013 do 30. června 2013 převedený na ECB za účelem pokrytí její ztráty se vynásobí absolutním rozdílem mezi váženým podílem národní centrální banky eurozóny v klíči pro upisování základního kapitálu k 30. červnu 2013 a jejím váženým podílem v klíči pro upisování základního kapitálu k 1. červenci 2013 a výsledek se vydělí 100. Úroky z vyrovnávacích plateb vztahujících se k měnovému příjmu národních centrálních bank vznikají od 1. ledna 2014 do dne uskutečnění těchto plateb.
7. Dodatečné vyrovnávací platby vztahující se k měnovému příjmu národních centrálních bank podle odstavce 6, jakož i úroky z nich vzniklé, se splácí druhý pracovní den po druhém zasedání Rady guvernérů konaném v únoru 2014.
Článek 5
Obecná ustanovení
1. Výpočet úroků, které vzniknou na základě čl. 2 odst. 5 a čl. 4 odst. 6, se provádí denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů / 360, pomocí sazby rovnající se poslední dostupné mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace.
2. Každý převod podle čl. 2 odst. 1, 2 a 5, čl. 3 odst. 3 a čl. 4 odst. 6 a 7 se uskutečňuje odděleně prostřednictvím TARGET2.
3. ECB a národní centrální banky eurozóny, které jsou povinny provést převody uvedené v odstavci 2, dají v patřičnou dobu nezbytné příkazy k řádnému a včasnému provedení těchto převodů.
Článek 6
Vstup v platnost a zrušení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
2. Rozhodnutí ECB/2008/27 se zrušuje s účinkem od 1. července 2013.
3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2008/27 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.
(2) Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 77.
(3) Úř. věst. L 6, 11.1.2011, s. 35.
(4) Úř. věst. L 35, 9.2.2011, s. 17.
PRILOHA
POHLEDÁVKY VE VÝŠI DEVIZOVÝCH REZERV PŘEVEDENÝCH NA ECB
(v EUR) |
|||
Národní centrální banka eurozóny |
Pohledávka ve výši devizových rezerv převedených na ECB, k 30. červnu 2013 |
Pohledávka ve výši devizových rezerv převedených na ECB, od 1. července 2013 |
Částka převodu |
Nationale Bank van België /Banque Nationale de Belgique |
1 397 303 846,77 |
1 401 024 414,99 |
3 720 568,22 |
Deutsche Bundesbank |
10 909 120 274,33 |
10 871 789 515,48 |
–37 330 758,85 |
Eesti Pank |
103 115 678,01 |
103 152 856,50 |
37 178,49 |
Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland |
639 835 662,35 |
643 894 038,51 |
4 058 376,16 |
Bank of Greece |
1 131 910 590,58 |
1 129 060 170,31 |
–2 850 420,27 |
Banco de España |
4 783 645 755,10 |
4 782 873 429,96 |
– 772 325,14 |
Banque de France |
8 192 338 994,75 |
8 190 916 316,35 |
–1 422 678,40 |
Banca d’Italia |
7 198 856 881,40 |
7 218 961 423,55 |
20 104 542,15 |
Central Bank of Cyprus |
78 863 331,39 |
77 248 740,29 |
–1 614 591,10 |
Banque centrale du Luxembourg |
100 638 597,47 |
100 776 863,74 |
138 266,27 |
Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta |
36 407 323,18 |
36 798 912,29 |
391 589,11 |
De Nederlandsche Bank |
2 297 463 391,20 |
2 298 512 217,57 |
1 048 826,37 |
Oesterreichische Nationalbank |
1 118 545 877,01 |
1 122 511 702,45 |
3 965 825,44 |
Banco de Portugal |
1 008 344 596,55 |
1 022 024 593,93 |
13 679 997,38 |
Banka Slovenije |
189 410 251,00 |
189 499 910,53 |
89 659,53 |
Národná banka Slovenska |
399 443 637,59 |
398 761 126,72 |
– 682 510,87 |
Suomen Pankki |
722 328 204,76 |
721 838 191,31 |
– 490 013,45 |
Celkem (1): |
40 307 572 893,44 |
40 309 644 424,48 |
2 071 531,04 |
(1) V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/13 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2010/29 o vydávání eurobankovek
(ECB/2013/16)
(2013/358/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 16 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí Evropského systému centrálních bank, rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) upravuje rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) a s účinkem od 1. července 2013 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým národním centrálním bankám v rozšířeném klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“). |
(2) |
Čl. 1 písm. d) rozhodnutí ECB/2010/29 ze dne 13. prosince 2010 o vydávání eurobankovek (2) definuje „klíč pro přidělování bankovek“ a odkazuje na přílohu I uvedeného rozhodnutí, která stanoví klíč pro přidělování bankovek platný od 1. ledna 2011. Vzhledem k tomu, že od 1. července 2013 budou platit nové vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu, je třeba rozhodnutí ECB/2010/29 změnit, aby se stanovil klíč pro přidělování bankovek platný od 1. července 2013, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změna
1. V čl. 1 písm. d) rozhodnutí ECB/2010/29 se poslední věta nahrazuje tímto: „Příloha I tohoto rozhodnutí stanoví klíč pro přidělování bankovek platný od 1. července 2013.“
2. Příloha I rozhodnutí ECB/2010/29 se nahrazuje textem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.
(2) Úř. věst. L 35, 9.2.2011, s. 26.
PŘÍLOHA
KLÍČ PRO PŘIDĚLOVÁNÍ BANKOVEK OD 1. ČERVENCE 2013
Evropská centrální banka |
8,0000 % |
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
3,1975 % |
Deutsche Bundesbank |
24,8130 % |
Eesti Pank |
0,2355 % |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
1,4695 % |
Bank of Greece |
2,5770 % |
Banco de España |
10,916 % |
Banque de France |
18,6945 % |
Banca d’Italia |
16,4760 % |
Central Bank of Cyprus |
0,1765 % |
Banque centrale du Luxembourg |
0,2300 % |
Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta |
0,0840 % |
De Nederlandsche Bank |
5,2460 % |
Oesterreichische Nationalbank |
2,5620 % |
Banco de Portugal |
2,3325 % |
Banka Slovenije |
0,4325 % |
Národná banka Slovenska |
0,9100 % |
Suomen Pankki |
1,6475 % |
CELKEM |
100,0000 % |
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/15 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013
o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky
(ECB/2013/17)
(2013/359/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 29.4 a článek 48.3 tohoto statutu,
s ohledem na příspěvek Generální rady Evropské centrální banky (ECB) podle čl. 46.2 čtvrté odrážky statutu ESCB,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) stanovilo s účinkem od 1. ledna 2009 vážené podíly přidělené národním centrálním bankám, které byly k 1. lednu 2009 členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), v klíči pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“). |
(2) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí ESCB, upsaný základní kapitál ECB by měl být automaticky zvýšen podle článku 48.3 statutu ESCB. Toto zvýšení si vyžaduje výpočet váženého podílu každé národní centrální banky, která bude k 1. červenci 2013 členem ESCB, v klíči pro upisování základního kapitálu obdobně podle článku 29.1 a v souladu s článkem 29.2 statutu ESCB. |
(3) |
V souladu s rozhodnutím Rady 2003/517/ES ze dne 15. července 2003 o statistických údajích, jež mají být použity k úpravě klíče pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (2), poskytla Evropská komise ECB statistické údaje pro stanovení upraveného klíče pro upisování základního kapitálu. |
(4) |
Analogicky k článkům 3.5 a 6.6 jednacího řádu Generální rady Evropské centrální banky (3) a s ohledem na příspěvek Generální rady k tomuto rozhodnutí měl guvernér Hrvatska narodna banka možnost předložit své připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zaokrouhlování
V případě, že Evropská komise poskytne revidované statistické údaje pro úpravu klíče pro upisování základního kapitálu a součet číselných údajů nečiní 100 %, vyrovnává se rozdíl takto: i) pokud celkový součet nedosahuje 100 %, přičítá se k nejmenšímu podílu (nejmenším podílům) ve vzestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %, nebo ii) pokud celkový součet přesahuje 100 %, odečítá se od největšího podílu (největších podílů) v sestupném pořadí 0,0001 procentního bodu, až se dosáhne přesně 100 %.
Článek 2
Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu
Vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu, uvedeném v článku 29 statutu ESCB, jsou s účinkem od 1. července 2013 přiděleny jednotlivým národním centrálním bankám takto:
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
2,4176 % |
Българска народна банка (Bulharská národní banka) |
0,8644 % |
Česká národní banka |
1,4539 % |
Danmarks Nationalbank |
1,4754 % |
Deutsche Bundesbank |
18,7603 % |
Eesti Pank |
0,1780 % |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
1,1111 % |
Bank of Greece |
1,9483 % |
Banco de España |
8,2533 % |
Banque de France |
14,1342 % |
Hrvatska narodna banka |
0,5945 % |
Banca d’Italia |
12,4570 % |
Central Bank of Cyprus |
0,1333 % |
Latvijas Banka |
0,2742 % |
Lietuvos bankas |
0,4093 % |
Banque centrale du Luxembourg |
0,1739 % |
Magyar Nemzeti Bank |
1,3740 % |
Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta |
0,0635 % |
De Nederlandsche Bank |
3,9663 % |
Oesterreichische Nationalbank |
1,9370 % |
Narodowy Bank Polski |
4,8581 % |
Banco de Portugal |
1,7636 % |
Banca Națională a României |
2,4449 % |
Banka Slovenije |
0,3270 % |
Národná banka Slovenska |
0,6881 % |
Suomen Pankki |
1,2456 % |
Sveriges riksbank |
2,2612 % |
Bank of England |
14,4320 % |
Článek 3
Vstup v platnost a zrušení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
2. Rozhodnutí ECB/2008/23 se zrušuje s účinkem od 1. července 2013.
3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2008/23 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 66.
(2) Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 43.
(3) Rozhodnutí ECB/2004/12 ze dne 17. června 2004, kterým se přijímá jednací řád Generální Rady Evropské centrální banky (Úř. věst. L 230, 30.6.2004, s. 61).
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/17 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013
o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu
(ECB/2013/18)
(2013/360/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 28.5 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí Evropského systému centrálních bank (ESCB), rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (1) upravuje vážené podíly přidělené národním centrálním bankám v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“ a „klíč pro upisování základního kapitálu“). Tato úprava vyžaduje, aby Rada guvernérů stanovila podmínky převodů podílů na základním kapitálu mezi národními centrálními bankami, které jsou k 30. červnu 2013 členy ESCB, tak aby rozdělení těchto podílů odpovídalo provedeným úpravám. Je proto třeba, aby bylo přijato nové rozhodnutí, které s účinkem od 1. července 2013 zruší rozhodnutí ECB/2008/25 ze dne 12. prosince 2008 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (2). |
(2) |
Hrvatska narodna banka se stane součástí ESCB až k 1. červenci 2013, což znamená, že se na ni převod základního kapitálu podle článku 28.5 statutu ESCB při této příležitosti nevztahuje. |
(3) |
Rozhodnutí ECB/2013/19 ze dne 21. června 2013 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (3), stanoví, jakým způsobem a v jaké výši jsou národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky eurozóny“), povinny splatit základní kapitál Evropské centrální banky (ECB) s ohledem na rozšířený klíč pro upisování základního kapitálu. Rozhodnutí ECB/2013/20 zde dne 21. června 2013 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu (4) stanoví procentní podíl, který jsou národní centrální banky členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“) povinny splatit s účinkem od 1. července 2013 s ohledem na rozšířený klíč pro upisování základního kapitálu. |
(4) |
Národní centrální banky eurozóny již splatily své podíly na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (5). Vzhledem k tomu se v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2013/19 stanoví, že národní centrální banky eurozóny buď převedou dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1 rozhodnutí ECB/2013/19. Rozhodnutí ECB/2010/27 doplňuje rozhodnutí ECB/2008/24 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (6). |
(5) |
Národní centrální banky mimo eurozónu, s výjimkou Hrvatska narodna banka, již splatily část svých podílů na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s rozhodnutím ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (7). Vzhledem k tomu se v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí ECB/2013/20 stanoví, že každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených ve třetím sloupci tabulky v článku 1 rozhodnutí ECB/2013/20. V čl. 2 odst. 2 rozhodnutí ECB/2013/20 se stanoví, že Hrvatska narodna banka převede na ECB částku, která je uvedena vedle jejího názvu ve třetím sloupci tabulky v článku 1, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Převod podílů na základním kapitálu
S ohledem na podíl na základním kapitálu ECB, který každá národní centrální banka s výjimkou Hrvatska narodna banka upíše k 30. červnu 2013, a podíl na základním kapitálu ECB, který každá národní centrální banka upíše s účinkem od 1. července 2013 v důsledku úpravy vážených podílů v klíči pro upisování základního kapitálu podle článku 2 rozhodnutí ECB/2013/17, převedou národní centrální banky podíly na základním kapitálu mezi sebou prostřednictvím převodů na ECB a z ECB tak, aby rozdělení podílů na základním kapitálu s účinkem od 1. července 2013 odpovídalo upraveným váženým podílům. Na základě tohoto článku a bez toho, aby bylo zapotřebí dalších formalit nebo úkonů, se má za to, že každá národní centrální banka s účinkem od 1. července 2013 buď převedla, nebo obdržela podíl na upsaném základním kapitálu ECB, který je uveden vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze I tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje podíl na základním kapitálu, který ECB převede na národní centrální banku, a znaménko „–“ označuje podíl na základním kapitálu, který národní centrální banka převede na ECB.
Článek 2
Úprava splaceného základního kapitálu
S ohledem na částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka splatila, a částku základního kapitálu ECB, kterou každá národní centrální banka splatí s účinkem od 1. července 2013 podle článku 1 rozhodnutí ECB/2013/19 v případě národních centrálních bank eurozóny a podle článku 1 rozhodnutí ECB/2013/20 v případě národních centrálních bank mimo eurozónu, každá národní centrální banka dne 1. července 2013 buď převede, nebo obdrží čistou částku uvedenou vedle názvu banky ve čtvrtém sloupci tabulky v příloze II tohoto rozhodnutí, přičemž znaménko „+“ označuje částku, kterou národní centrální banka převede na ECB, a znaménko „–“ označuje částku, kterou ECB převede na tuto národní centrální banku.
Článek 3
Obecná ustanovení
1. Převody uvedené v článku 2 se uskutečňují prostřednictvím TARGET2.
2. V případě, že národní centrální banka nemá přístup k TARGET2, převedou se částky podle článku 2 připsáním na účet, který ECB nebo národní centrální banka včas určí.
3. V případě, že se platba 1. července 2013 neuskuteční, úroky splatné za období od 1. července 2013 do dne platby se vypočtou denně s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů / 360, pomocí sazby rovnající se poslední dostupné mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém používá v nabídkových řízeních pro hlavní refinanční operace. Převodci a příjemci těchto úroků se shodují s převodci a příjemci částek, ze kterých úroky vzniknou. Platba částek uvedených v článku 2 a platby úroků se provádějí ve dvou oddělených transakcích.
4. ECB a národní centrální banky, které jsou povinny provést převod podle článku 2, dají v patřičnou dobu nezbytné příkazy k řádnému a včasnému provedení tohoto převodu.
Článek 4
Vstup v platnost a zrušení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
2. Rozhodnutí ECB/2008/25 se zrušuje s účinkem od 1. července 2013.
3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2008/25 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.
(2) Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 71.
(3) Viz strana 23 v tomto čísle Úředního věstníku.
(4) Viz strana 25 v tomto čísle Úředního věstníku.
(5) Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 54.
(6) Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 69.
(7) Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 56.
PŘÍLOHA I
ZÁKLADNÍ KAPITÁL UPSANÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI
(v EUR) |
|||
|
Podíl upsaný k 30. červnu 2013 |
Podíl upsaný od 1. července 2013 |
Podíl, který má být převeden |
Národní centrální banka eurozóny |
|||
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
261 010 384,68 |
261 705 370,91 |
694 986,23 |
Deutsche Bundesbank |
2 037 777 027,43 |
2 030 803 801,28 |
–6 973 226,15 |
Eesti Pank |
19 261 567,80 |
19 268 512,58 |
6 944,78 |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
119 518 566,24 |
120 276 653,55 |
758 087,31 |
Bank of Greece |
211 436 059,06 |
210 903 612,74 |
– 532 446,32 |
Banco de España |
893 564 575,51 |
893 420 308,48 |
– 144 267,03 |
Banque de France |
1 530 293 899,48 |
1 530 028 149,23 |
– 265 750,25 |
Banca d’Italia |
1 344 715 688,14 |
1 348 471 130,66 |
3 755 442,52 |
Central Bank of Cyprus |
14 731 333,14 |
14 429 734,42 |
– 301 598,72 |
Banque centrale du Luxembourg |
18 798 859,75 |
18 824 687,29 |
25 827,54 |
Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta |
6 800 732,32 |
6 873 879,49 |
73 147,17 |
De Nederlandsche Bank |
429 156 339,12 |
429 352 255,40 |
195 916,28 |
Oesterreichische Nationalbank |
208 939 587,70 |
209 680 386,94 |
740 799,24 |
Banco de Portugal |
188 354 459,65 |
190 909 824,68 |
2 555 365,03 |
Banka Slovenije |
35 381 025,10 |
35 397 773,12 |
16 748,02 |
Národná banka Slovenska |
74 614 363,76 |
74 486 873,65 |
– 127 490,11 |
Suomen Pankki |
134 927 820,48 |
134 836 288,06 |
–91 532,42 |
Národní centrální banka mimo eurozónu |
|||
Българска народна банка (Bulharská národní banka) |
93 467 026,77 |
93 571 361,11 |
104 334,34 |
Česká národní banka |
155 728 161,57 |
157 384 777,79 |
1 656 616,22 |
Danmarks Nationalbank |
159 634 278,39 |
159 712 154,31 |
77 875,92 |
Hrvatska narodna banka |
0,00 |
64 354 667,03 |
64 354 667,03 |
Latvijas Banka |
30 527 970,87 |
29 682 169,38 |
– 845 801,49 |
Lietuvos bankas |
45 797 336,63 |
44 306 753,94 |
–1 490 582,69 |
Magyar Nemzeti Bank |
149 099 599,69 |
148 735 597,14 |
– 364 002,55 |
Narodowy Bank Polski |
526 776 977,72 |
525 889 668,45 |
– 887 309,27 |
Banca Națională a României |
265 196 278,46 |
264 660 597,84 |
– 535 680,62 |
Sveriges riksbank |
242 997 052,56 |
244 775 059,86 |
1 778 007,30 |
Bank of England |
1 562 145 430,59 |
1 562 265 020,29 |
119 589,70 |
Celkem (1) |
10 760 652 402,58 |
10 825 007 069,61 |
64 354 667,03 |
(1) V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.
PŘÍLOHA II
ZÁKLADNÍ KAPITÁL SPLACENÝ NÁRODNÍMI CENTRÁLNÍMI BANKAMI
(v EUR) |
|||
|
Podíl splacený k 30. červnu 2013 |
Podíl splacený od 1. července 2013 |
Částka převodu |
Národní centrální banka eurozóny |
|||
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
261 010 384,68 |
261 705 370,91 |
694 986,23 |
Deutsche Bundesbank |
2 037 777 027,43 |
2 030 803 801,28 |
–6 973 226,15 |
Eesti Pank |
19 261 567,80 |
19 268 512,58 |
6 944,78 |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
119 518 566,24 |
120 276 653,55 |
758 087,31 |
Bank of Greece |
211 436 059,06 |
210 903 612,74 |
– 532 446,32 |
Banco de España |
893 564 575,51 |
893 420 308,48 |
– 144 267,03 |
Banque de France |
1 530 293 899,48 |
1 530 028 149,23 |
– 265 750,25 |
Banca d’Italia |
1 344 715 688,14 |
1 348 471 130,66 |
3 755 442,52 |
Central Bank of Cyprus |
14 731 333,14 |
14 429 734,42 |
– 301 598,72 |
Banque centrale du Luxembourg |
18 798 859,75 |
18 824 687,29 |
25 827,54 |
Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta |
6 800 732,32 |
6 873 879,49 |
73 147,17 |
De Nederlandsche Bank |
429 156 339,12 |
429 352 255,40 |
195 916,28 |
Oesterreichische Nationalbank |
208 939 587,70 |
209 680 386,94 |
740 799,24 |
Banco de Portugal |
188 354 459,65 |
190 909 824,68 |
2 555 365,03 |
Banka Slovenije |
35 381 025,10 |
35 397 773,12 |
16 748,02 |
Národná banka Slovenska |
74 614 363,76 |
74 486 873,65 |
– 127 490,11 |
Suomen Pankki |
134 927 820,48 |
134 836 288,06 |
–91 532,42 |
Národní centrální banka mimo eurozónu |
|||
Българска народна банка (Bulharská národní banka) |
3 505 013,50 |
3 508 926,04 |
3 912,54 |
Česká národní banka |
5 839 806,06 |
5 901 929,17 |
62 123,11 |
Danmarks Nationalbank |
5 986 285,44 |
5 989 205,79 |
2 920,35 |
Hrvatska narodna banka |
0,00 |
2 413 300,01 |
2 413 300,01 |
Latvijas Banka |
1 144 798,91 |
1 113 081,35 |
–31 717,56 |
Lietuvos bankas |
1 717 400,12 |
1 661 503,27 |
–55 896,85 |
Magyar Nemzeti Bank |
5 591 234,99 |
5 577 584,89 |
–13 650,10 |
Narodowy Bank Polski |
19 754 136,66 |
19 720 862,57 |
–33 274,09 |
Banca Națională a României |
9 944 860,44 |
9 924 772,42 |
–20 088,02 |
Sveriges riksbank |
9 112 389,47 |
9 179 064,74 |
66 675,27 |
Bank of England |
58 580 453,65 |
58 584 938,26 |
4 484,61 |
Celkem (1): |
7 650 458 668,60 |
7 653 244 410,99 |
2 785 742,39 |
(1) V důsledku zaokrouhlení se nemusí celkový součet přesně rovnat součtu všech uvedených číselných údajů.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/23 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013
o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro
(ECB/2013/19)
(2013/361/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 28.3 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Rozhodnutí ECB/2008/24 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných ke splacení základního kapitálu Evropské centrální banky zúčastněnými národními centrálními bankami (1) stanovilo, jakým způsobem a v jaké výši byly národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky eurozóny“), povinny splatit základní kapitál Evropské centrální banky (ECB) ke dni 1. ledna 2009. Rozhodnutí ECB/2008/24 bylo doplněno rozhodnutím ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (2). |
(2) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí Evropského systému centrálních bank, rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3) stanoví klíč pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) v souladu s článkem 29.1 statutu ESCB a s účinkem od 1. července 2013 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým centrálním bankám v Unii v klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“). |
(3) |
Od 1. července 2013 bude upsaný základní kapitál ECB činit 10 825 007 069,61 EUR. |
(4) |
Rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB vyžaduje přijetí nového rozhodnutí ECB, které s účinkem od 1. července 2013 zruší rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 a stanoví, jakým způsobem a v jaké výši jsou národní centrální banky eurozóny povinny splatit základní kapitál ECB s účinkem od 1. července 2013, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výše a forma upsaného a splaceného základního kapitálu
Každá národní centrální banka eurozóny splatí svůj upsaný podíl na základním kapitálu ECB v plné výši s účinkem od 1. července 2013.
S ohledem na vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu uvedené v článku 2 rozhodnutí ECB/2013/17 má každá národní centrální banka eurozóny upsaný a splacený podíl na základním kapitálu v celkové výši uvedené vedle jejího názvu v následující tabulce:
Národní centrální banka eurozóny |
v EUR |
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
261 705 370,91 |
Deutsche Bundesbank |
2 030 803 801,28 |
Eesti Pank |
19 268 512,58 |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
120 276 653,55 |
Bank of Greece |
210 903 612,74 |
Banco de España |
893 420 308,48 |
Banque de France |
1 530 028 149,23 |
Banca d’Italia |
1 348 471 130,66 |
Central Bank of Cyprus |
14 429 734,42 |
Banque centrale du Luxembourg |
18 824 687,29 |
Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta |
6 873 879,49 |
De Nederlandsche Bank |
429 352 255,40 |
Oesterreichische Nationalbank |
209 680 386,94 |
Banco de Portugal |
190 909 824,68 |
Banka Slovenije |
35 397 773,12 |
Národná banka Slovenska |
74 486 873,65 |
Suomen Pankki |
134 836 288,06 |
Článek 2
Úprava splaceného základního kapitálu
1. Vzhledem k tomu, že každá národní centrální banka eurozóny již splatila v plné výši svůj podíl na upsaném základním kapitálu ECB platný do 30. června 2013 podle rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27, každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených v tabulce v článku 1.
2. Všechny převody podle tohoto článku se provádějí v souladu s rozhodnutím ECB/2013/18 ze dne 21. června 2013 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (4).
Článek 3
Vstup v platnost a zrušení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
2. Rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 se zrušují s účinkem od 1. července 2013.
3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2008/24 a rozhodnutí ECB/2010/27 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Úř. věst. L 21, 24.1.2009, s. 69.
(2) Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 54.
(3) Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.
(4) Viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/25 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 21. června 2013
o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami mimo eurozónu
(ECB/2013/20)
(2013/362/EU)
GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 47 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Článek 47 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banky členských států, na které se vztahuje výjimka (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“), nesplácejí svůj upsaný základní kapitál, nerozhodne-li Generální rada většinou představující alespoň dvě třetiny upsaného základního kapitálu Evropské centrální banky (ECB) a alespoň polovinu podílníků, že musí být splacen minimální procentní podíl jako příspěvek na úhradu provozních nákladů ECB. |
(2) |
Článek 1 rozhodnutí ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (1) stanoví, že každá národní centrální banka mimo eurozónu splatí 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB s účinkem od 29. prosince 2010. |
(3) |
Vzhledem k tomu, že dne 1. července 2013 přistoupí Chorvatsko k Evropské unii a jeho národní centrální banka, Hrvatska narodna banka, se stane součástí ESCB, rozhodnutí ECB/2013/17 ze dne 21. června 2013 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (2) stanoví klíč pro upisování základního kapitálu ECB (dále jen „klíč pro upisování základního kapitálu“) v souladu s článkem 29.1 statutu ESCB a s účinkem od 1. července 2013 stanoví nové vážené podíly přidělené jednotlivým centrálním bankám v Unii v klíči pro upisování základního kapitálu (dále jen „vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu“). |
(4) |
Od 1. července 2013 bude upsaný základní kapitál ECB činit 10 825 007 069,61 EUR. |
(5) |
Rozšířený klíč pro upisování základního kapitálu vyžaduje přijetí nového rozhodnutí ECB, které s účinkem od 1. července 2013 zruší rozhodnutí ECB/2010/28 a stanoví procentní podíl na upsaném základním kapitálu ECB, jenž jsou národní centrální banky mimo eurozónu povinny splatit s účinkem od 1. července 2013. |
(6) |
V souladu s článkem 3.5 jednacího řádu Generální rady Evropské centrální banky (3) měl guvernér Hrvatska narodna banka možnost vznést připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výše a forma upsaného a splaceného základního kapitálu
Každá národní centrální banka mimo eurozónu splatí 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB s účinkem od 1. července 2013. S ohledem na nové vážené podíly v klíči pro upisování základního kapitálu stanovené v článku 2 rozhodnutí ECB/2013/17 má každá národní centrální banka mimo eurozónu upsaný a splacený podíl na základním kapitálu v celkové výši uvedené vedle jejího názvu v následující tabulce:
(v EUR) |
||
Národní centrální banka mimo eurozónu |
Upsaný základní kapitál k 1. červenci 2013 |
Splacený základní kapitál k 1. červenci 2013 |
Българска народна банка (Bulharská národní banka) |
93 571 361,11 |
3 508 926,04 |
Česká národní banka |
157 384 777,79 |
5 901 929,17 |
Danmarks Nationalbank |
159 712 154,31 |
5 989 205,79 |
Hrvatska narodna banka |
64 354 667,03 |
2 413 300,01 |
Latvijas Banka |
29 682 169,38 |
1 113 081,35 |
Lietuvos bankas |
44 306 753,94 |
1 661 503,27 |
Magyar Nemzeti Bank |
148 735 597,14 |
5 577 584,89 |
Narodowy Bank Polski |
525 889 668,45 |
19 720 862,57 |
Banca Națională a României |
264 660 597,84 |
9 924 772,42 |
Sveriges riksbank |
244 775 059,86 |
9 179 064,74 |
Bank of England |
1 562 265 020,29 |
58 584 938,26 |
Článek 2
Úprava splaceného základního kapitálu
1. Vzhledem k tomu, že každá národní centrální banka mimo eurozónu (kromě Hrvatska narodna banka) již splatila 3,75 % svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB platného k 30. červnu 2013 na základě rozhodnutí ECB/2010/28, každá z těchto bank buď převede dodatečnou částku na ECB, nebo případně obdrží určitou částku od ECB zpět, tak aby bylo dosaženo částek uvedených ve třetím sloupci tabulky v článku 1.
2. Hrvatska narodna banka převede na ECB částku uvedenou vedle jejího názvu ve třetím sloupci tabulky v článku 1.
3. Všechny převody podle tohoto článku se provádějí v souladu s rozhodnutím ECB/2013/18 ze dne 21. června 2013 o podmínkách pro převody podílů na základním kapitálu Evropské centrální banky mezi národními centrálními bankami a pro úpravu splaceného základního kapitálu (4).
Článek 3
Vstup v platnost a zrušení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. července 2013.
2. Rozhodnutí ECB/2010/28 se zrušuje s účinkem od 1. července 2013.
3. Odkazy na rozhodnutí ECB/2010/28 se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. června 2013.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) Úř. věst. L 11, 15.1.2011, s. 56.
(2) Viz strana 15 v tomto čísle Úředního věstníku.
(3) Rozhodnutí ECB/2004/12 ze dne 17. června 2004, kterým se přijímá jednací řád Generální rady Evropské centrální banky (Úř. věst. L 230, 30.6.2004, s. 61).
(4) Viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku.
Opravy
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/27 |
Oprava nařízení Rady (EU) č. 1220/2012 ze dne 3. prosince 2012 o obchodních opatřeních, jimiž se má zaručit zásobování zpracovatelů v Unii některými produkty rybolovu v období 2013 až 2015, a o změně nařízení (ES) č. 104/2000 a (EU) č. 1344/2011
( Úřední věstník Evropské unie L 349 ze dne 19. prosince 2012 )
Strana 6 přílohy, pořadové číslo 09.2798, čtvrtý sloupec „Popis zboží“:
místo:
„Krevety a garnáti druhu Pandalus borealis, nevyloupaní, čerství, chlazení nebo zmrazení na zpracování (1) (2) (4)“,
má být:
„Krevety a garnáti druhu Pandalus borealis, nevyloupaní, čerství, chlazení nebo zmrazení na zpracování (1) (2)“.
Strana 7 přílohy, pořadové číslo 09.2762, druhý sloupec „Kód KN“:
místo:
„ex 0306 11 90
ex 0306 21 90“,
má být:
„ex 0306 11 90
ex 0306 21 90
ex 0306 11 10“.
Strana 7 přílohy, pořadové číslo 09.2762, třetí sloupec „Kód TARIC“:
místo:
„10
10“,
má být:
„10
10
10“.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/28 |
Oprava nařízení Komise (EU) č. 294/2013 ze dne 14. března 2013, kterým se mění a opravuje nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice
( Úřední věstník Evropské unie L 98 ze dne 6. dubna 2013 )
Text ve formuláři veterinárního osvědčení má znít takto:
1) |
Strana 26, bod II.5.3., poslední odstavec: |
místo:
„…a katarální horečku ovcí (4);]]“,
má být:
„…a katarální horečku ovcí (2)(4);]]“.
2) |
Strana 46, bod I.11. a I.12., pravý sloupec: |
místo:
„Místo určení“,
má být:
„Číslo schválení“.
6.7.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 187/s3 |
OZNÁMENÍ ČTENÁŘŮM
Nařízení Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie
V souladu s nařízením Rady (EU) č. 216/2013 ze dne 7. března 2013 o elektronickém vydávání Úředního věstníku Evropské unie (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 1) počínaje 1. červencem 2013 bude pouze elektronické vydání Úředního věstníku považováno za autentické a právně závazné.
Pokud v důsledku nepředvídatelných a mimořádných okolností nebude možné publikovat elektronické vydání Úředního věstníku, bude za autentické a právně závazné považováno tištěné vydání v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3 nařízení (EU) č. 216/2013.