ISSN 1725-5074 doi:10.3000/17255074.L_2010.267.cze |
||
Úřední věstník Evropské unie |
L 267 |
|
![]() |
||
České vydání |
Právní předpisy |
Svazek 53 |
Obsah |
|
II Nelegislativní akty |
Strana |
|
|
ROZHODNUTÍ |
|
|
|
2010/597/EU |
|
|
* |
||
|
|
HLAVNÍ SMĚRY, OBECNÉ SMĚRY, STRATEGICKÉ SMĚRY |
|
|
|
2010/598/EU |
|
|
* |
CS |
Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu. Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
II Nelegislativní akty
ROZHODNUTÍ
9.10.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 267/1 |
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 16. září 2010
o ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu
(ECB/2010/14)
(2010/597/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na článek 16 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle čl. 128 odst. 1 Smlouvy a článku 16 statutu ESCB má Evropská centrální banka (ECB) výlučné právo povolovat vydávání eurobankovek v Unii. Toto právo zahrnuje pravomoc přijímat opatření k ochraně důvěryhodnosti eurobankovek jako platebního prostředku. |
(2) |
V zájmu ochrany důvěryhodnosti eurobankovek a možnosti řádného rozpoznávání padělků musí být eurobankovky v oběhu udržovány v dobrém stavu tak, aby mohla být snadno a spolehlivě ověřována jejich pravost. Je proto třeba kontrolovat jejich vhodnost pro další oběh. Kromě toho je nutné eurobankovky, u nichž existuje podezření, že by se mohlo jednat o padělky, urychleně rozpoznávat a předávat příslušným vnitrostátním orgánům. |
(3) |
Článek 6 nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání, (1) původně ukládal úvěrovým a jiným příslušným institucím povinnost stahovat z oběhu všechny jimi přijaté eurobankovky, o nichž vědí nebo mají dostatečný důvod se domnívat, že jde o padělky. |
(4) |
S cílem zavést harmonizované standardy pro navracení eurobankovek zpět do oběhu zveřejnila ECB v roce 2005 rámec pro navracení bankovek do oběhu, jenž stanovil společná pravidla a postupy pro ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek (2), včetně provozních standardů pro stroje na zpracování bankovek. Následně ECB přijala společné postupy pro zkoušení strojů na zpracování bankovek u národních centrálních bank. |
(5) |
Nařízení (ES) č. 1338/2001 bylo změněno (3) tak, že byl rozšířen okruh subjektů, na které se vztahuje, a tyto subjekty jsou nyní povinny zajistit, že jimi přijaté eurobankovky, které hodlají navrátit do oběhu, projdou kontrolou pravosti a že budou rozpoznány padělky. V této souvislosti nařízení (ES) č. 1338/2001 stanoví, že v případě eurobankovek se toto ověření uskutečňuje v souladu s postupy stanovenými ECB. Je proto vhodné, aby byly tyto postupy stanoveny v právním aktu. |
(6) |
Aniž by tím byla dotčena pravomoc členských států stanovit sankce vůči institucím, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1338/2001 a které neplní své povinnosti podle uvedeného článku, musí být Eurosystém schopen přijmout vhodná administrativní opatření, kterými se zajistí dodržování postupů stanovených ECB a zabrání obcházení pravidel a postupů stanovených tímto rozhodnutím, aby nevznikalo riziko, že padělané a neupotřebitelné bankovky nebudou rozpoznány nebo budou navráceny zpět do oběhu, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví společná pravidla a postupy pro ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1338/2001.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1) |
„národní centrální bankou“ národní centrální banka členského státu, jehož měnou je euro; |
2) |
„subjekty zpracovávajícími hotovost“ instituce a hospodářské subjekty uvedené v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1338/2001; |
3) |
„navracením zpět do oběhu“ postup, kterým subjekty zpracovávající hotovost přímo nebo nepřímo dávají zpět do oběhu eurobankovky, které přijaly od veřejnosti jako platbu nebo jako vklad na bankovní účet nebo které přijaly od jiného subjektu zpracovávajícího hotovost; |
4) |
„strojem na zpracování bankovek“ stroj obsluhovaný zákazníky nebo stroj obsluhovaný zaměstnanci, jak jsou vymezeny v příloze I; |
5) |
„typem stroje na zpracování bankovek“ stroj na zpracování bankovek, který lze odlišit od jiných strojů na zpracování bankovek popsaných v příloze I; |
6) |
„společnými zkušebními postupy“ zkušební postupy stanovené ECB, které národní centrální banky uplatňují za účelem přezkoušení jednotlivých typů strojů na zpracování bankovek; |
7) |
„vyškolenými zaměstnanci“ zaměstnanci subjektů zpracovávajících hotovost, kteří mají: a) znalost jednotlivých ochranných prvků určených pro veřejnost, jak jsou specifikovány a zveřejněny Eurosystémem, a jsou schopni tyto prvky ověřit a b) znalost kritérií pro třídění bankovek uvedených v příloze IIIb a jsou schopni eurobankovky podle těchto kritérií zkontrolovat; |
8) |
„padělanými eurobankovkami“ padělané bankovky ve smyslu čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1338/2001; |
9) |
„peněžním automatem“ samoobslužné zařízení, které pomocí bankovní karty nebo jiného prostředku vydává veřejnosti eurobankovky, při čemž dochází k odečtení příslušné částky z bankovního účtu - například bankomat vydávající hotovost. Za peněžní automaty se považují také samoobslužné terminály, jejichž prostřednictvím může veřejnost platit za zboží a služby pomocí bankovní karty, hotovosti nebo jiného platebního prostředku a které umožňují výběr hotovosti; |
10) |
„příslušnými vnitrostátními orgány“ orgány ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1338/2001; |
11) |
„neupotřebitelnými eurobankovkami“ eurobankovky, které jsou po ověření upotřebitelnosti ve smyslu článku 6 označeny za nevhodné pro další oběh; |
12) |
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejím výkonu (4). |
Článek 3
Všeobecné zásady
1. Subjekty zpracovávající hotovost mají povinnost ověřovat pravost a upotřebitelnost eurobankovek v souladu s postupy stanovenými tímto rozhodnutím.
2. Jsou-li do procesu navracení týchž eurobankovek zpět do oběhu zapojeny dva nebo více subjektů zpracovávacích hotovost, určí se, který z nich odpovídá za ověření pravosti a upotřebitelnosti těchto eurobankovek, podle příslušných vnitrostátních předpisů nebo, neexistují-li takové předpisy, upraví se tato otázka v rámci smluvních ujednání mezi příslušnými subjekty zpracovávajícími hotovost.
3. Ověření pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek se provádí buď pomocí typu stroje na zpracování bankovek, který uspěl při zkouškách u některé z národních centrálních bank, nebo je ručně provádí vyškolený zaměstnanec.
4. Eurobankovky mohou být navraceny zpět do oběhu prostřednictvím zákazníky obsluhovaných strojů nebo peněžních automatů, pouze pokud byla jejich pravost a upotřebitelnost ověřena pomocí typu stroje na zpracování bankovek, který uspěl při zkouškách u některé z národních centrálních bank, a pokud byly vytříděny jako pravé a upotřebitelné. Tento požadavek neplatí v případě eurobankovek, které subjekt zpracovávající hotovost obdržel přímo od národní centrální banky nebo jiného subjektu zpracovávajícího hotovost, který již pravost a upotřebitelnost eurobankovek tímto způsobem ověřil.
5. Subjekty zpracovávající hotovost mohou uvést do provozu stroje obsluhované zaměstnanci, které slouží k ověřování pravosti a upotřebitelnosti bankovek, a stroje obsluhované zákazníky, pouze pokud uspěly při zkouškách u některé z národních centrálních bank a jsou zapsány na seznamu zveřejněném na internetových stránkách ECB v souladu s čl. 9 odst. 2. Není-li mezi národní centrální bankou a subjektem zpracovávajícím hotovost dohodnuto používání přísnějšího nastavení, používají se stroje se standardním výrobním nastavením (včetně veškerých aktualizací), které uspělo při zkouškách.
6. Eurobankovky, jejichž pravost a upotřebitelnost byla ověřena a které byly označeny za pravé a upotřebitelné vyškolenými zaměstnanci, nikoliv však pomocí typu stroje na zpracování bankovek, který uspěl při zkouškách u některé z národních centrálních bank, lze navracet do oběhu pouze přes přepážky.
7. Toto rozhodnutí se nevztahuje na ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek prováděné národními centrálními bankami.
Článek 4
Třídění eurobankovek a nakládání s nimi pomocí strojů na zpracování bankovek
1. Eurobankovky kontrolované pomocí stroje obsluhovaného zákazníky se třídí a nakládá se s nimi v souladu s přílohou IIa.
2. Eurobankovky kontrolované pomocí stroje obsluhovaného zaměstnanci se třídí a nakládá se s nimi v souladu s přílohou IIb.
Článek 5
Rozpoznávání padělaných eurobankovek
Subjekty zpracovávající hotovost předávají bankovky, u nichž nebyla při třídění provedeném v souladu s přílohou IIa nebo IIb nebo při ruční kontrole pravosti vyškoleným zaměstnancem prokázána pravost, neprodleně příslušným vnitrostátním orgánům v souladu s vnitrostátními předpisy a v každém případě ve lhůtě ne delší než 20 pracovních dnů.
Článek 6
Rozpoznávání neupotřebitelných eurobankovek
1. Ověřování upotřebitelnosti se provádí v souladu s minimálními standardy stanovenými v přílohách IIIa a IIIb.
2. Národní centrální banka může poté, co informuje ECB, stanovit přísnější standardy pro jednu nebo více nominálních hodnot eurobankovek, pokud je to odůvodněné například zhoršením kvality eurobankovek v oběhu v příslušném členském státě.
3. Neupotřebitelné eurobankovky se předávají národní centrální bance v souladu s vnitrostátními předpisy.
Článek 7
Výjimky
1. Národní centrální banky mohou odlehlým pobočkám úvěrových institucí, kde dochází k malému množství hotovostních operací, udělit povolení k tomu, aby kontrolu upotřebitelnosti eurobankovek navracených do oběhu prostřednictvím strojů obsluhovaných zákazníky nebo peněžních automatů ručně prováděli vyškolení zaměstnanci za předpokladu, že kontrola pravosti se provádí pomocí typu stroje na zpracování bankovek, který uspěl při zkouškách u některé národní centrální banky. Za účelem získání tohoto povolení doloží úvěrové instituce národní centrální bance svého členského státu odlehlost dané pobočky a nízký objem jejích hotovostních operací. Každá národní centrální banka zajistí, aby objem eurobankovek, které jsou takto ručně kontrolovány, nepřesáhl 5 % celkového objemu eurobankovek, které jsou ročně uvedeny do oběhu prostřednictvím zákazníky obsluhovaných strojů nebo peněžních automatů. Národní centrální banky rozhodnou, zda se uvedený limit 5 % uplatňuje na úrovni jednotlivých úvěrových institucí nebo na úrovni všech úvěrových institucí v daném členském státě.
2. Nastane-li výjimečná situace, v jejímž důsledku dojde v některém členském státě k výraznému narušení zásobování eurobankovkami, mohou ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek, které mají být navráceny zpět do oběhu pomocí zákazníky obsluhovaných strojů nebo peněžních automatů, dočasně ručně provádět vyškolení zaměstnanci subjektů zpracovávajících hotovost za podmínky, že příslušná národní centrální banka uzná, že se jedná o výjimečnou situaci.
Článek 8
Závazky Eurosystému
1. Eurosystém poskytuje výrobcům jím vymezené informace o eurobankovkách a jejich strojově čitelných ochranných prvcích před emisí nové série bankovek a následně po ní, aby jim umožnil vyrobit stroje na zpracování bankovek schopné uspět v rámci společných zkušebních postupů a přizpůsobit se novým požadavkům.
2. Eurosystém poskytuje subjektům zpracovávajícím hotovost jím vymezené informace o eurobankovkách a jejich ochranných prvcích určených pro veřejnost před emisí nové série eurobankovek a následně po ní s cílem umožnit potřebné vyškolení jejich zaměstnanců.
3. Eurosystém podporuje školení, které subjekty zpracovávající hotovost poskytují svým zaměstnancům s cílem zajistit, aby vyškolení zaměstnanci byli schopni ověřovat pravost a upotřebitelnost eurobankovek.
4. Eurosystém podle potřeby informuje subjekty zpracovávající hotovost o hrozbě padělání a může vyžadovat, aby přijaly určitá opatření, nebo jim dočasně zakázat, aby navracely bankovky dotčených nominálních hodnot zpět do oběhu.
5. V případě potřeby Eurosystém informuje o hrozbě padělání výrobce strojů na zpracování bankovek.
Článek 9
Společné zkušební postupy Eurosystému pro stroje na zpracování bankovek
1. Typy strojů na zpracování bankovek jsou přezkušovány u národních centrálních bank v souladu se společnými zkušebními postupy.
2. Všechny typy strojů na zpracování bankovek, které obstály u zkoušek, jsou po dobu platnosti výsledků testů ve smyslu odstavce 3 zveřejněné v seznamu na internetových stránkách ECB. Typ stroje na zpracování bankovek, který během tohoto období není schopen rozpoznávat veškeré Eurosystému známé padělané eurobankovky, je odstraněn z tohoto seznamu postupem stanoveným ECB.
3. Byl-li určitý typ stroje na zpracování bankovek v testu úspěšný, platí výsledky testů na celém území eurozóny po dobu jednoho roku od konce měsíce, kdy byly tyto výsledky zveřejněny na internetových stránkách ECB, za předpokladu, že tento typ je během uvedeného období schopen rozpoznávat veškeré Eurosystému známé padělané eurobankovky.
4. Eurosystém nenese odpovědnost za případy, kdy určitý typ stroje na zpracování bankovek, který obstál při zkouškách, nedokáže třídit eurobankovky a nakládat s nimi v souladu s přílohou IIa nebo IIb.
Článek 10
Kontrolní činnost a nápravná opatření Eurosystému
1. V souladu s požadavky vnitrostátního práva jsou národní centrální banky oprávněny i) provádět v prostorách subjektů zpracovávajících hotovost kontroly na místě, včetně kontrol neohlášených, s cílem kontrolovat jejich stroje na zpracování bankovek a zejména schopnost těchto strojů ověřovat pravost a upotřebitelnost eurobankovek a zpětně dohledat majitele účtu u eurobankovek, u nichž je podezření, že by se mohlo jednat o padělané eurobankovky, a eurobankovek, jejichž pravost nebyla jednoznačně určena, a ii) ověřovat postupy, kterými se řídí provoz a kontrola strojů na zpracování bankovek, nakládání se zkontrolovanými eurobankovkami a jakákoli ruční kontrola pravosti a upotřebitelnosti.
2. V souladu s požadavky vnitrostátního práva jsou národní centrální banky oprávněny odebrat vzorky zpracovaných eurobankovek pro účely kontroly ve vlastních prostorách.
3. Zjistí-li národní centrální banka při kontrole na místě nesoulad s ustanoveními tohoto rozhodnutí, požádá, aby daný subjekt zpracovávající hotovost přijal ve stanovené lhůtě opatření k nápravě. Národní centrální banka, která požaduje nápravu, může jménem ECB zakázat subjektu zpracovávajícímu hotovost, aby navracel bankovky příslušných nominálních hodnot zpět do oběhu, a to až do doby, než bude nesoulad odstraněn. Pokud k nesouladu došlo v důsledku selhání typu stroje na zpracovávání bankovek, může to vést k odstranění tohoto stroje ze seznamu, na který se odkazuje v čl. 9 odst. 2.
4. Za nesoulad se považuje též případ, kdy subjekt zpracovávající hotovost nespolupracuje při kontrole s příslušnou národní centrální bankou.
Článek 11
Zpravodajská povinnost
Aby ECB a národní centrální banky mohly kontrolovat dodržování tohoto rozhodnutí ze strany subjektů zpracovávajících hotovost a dohlížet na vývoj v peněžním oběhu, subjekty zpracovávající hotovost i) předem písemně informují (s možností použití elektronických prostředků) národní centrální banky o plánovaném uvedení určitého typu stroje na zpracování bankovek do provozu a ii) poskytují národním centrálním bankám informace uvedené v příloze IV.
Článek 12
Náklady
1. Eurosystém neposkytuje subjektům zpracovávajícím hotovost náhradu nákladů, které tyto subjekty vynaloží v souvislosti s uplatňováním tohoto rozhodnutí.
2. Eurosystém neposkytuje náhradu v souvislosti s dodatečnými náklady, které subjektům zpracovávajícím hotovost vzniknou v důsledku emise eurobankovek se změněnými nebo novými ochrannými prvky.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem následujícím po dni zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2011. Každá národní centrální banka může rozhodnout, že subjektům zpracovávajícím hotovost ve svých členských státech poskytne přechodné období pro vykazování statistických údajů podle přílohy IV. Příloha IV se použije nejpozději od 1. ledna 2012.
2. Pro subjekty zpracovávající hotovost v členských státech, jež přijmou euro dne 1. ledna 2011 nebo po tomto dni, platí jednoroční přechodné období pro uplatňování tohoto rozhodnutí, které začíná běžet dnem přijetí eura.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. září 2010.
Prezident ECB
Jean-Claude TRICHET
(1) Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6.
(2) Navracení eurobankovek zpět do oběhu: rámec pro rozpoznávání padělků a třídění bankovek podle upotřebitelnosti prováděné úvěrovými institucemi a ostatními subjekty zpracovávajícími hotovost.
(3) Nařízení Rady (ES) č. 44/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 1).
(4) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.
PŘÍLOHA I
STROJE NA ZPRACOVÁNÍ BANKOVEK
1. Všeobecné technické požadavky
1.1. Za stroje na zpracování bankovek se považují stroje, které jsou schopny zpracovávat dávky eurobankovek, třídit jednotlivé eurobankovky a fyzicky je oddělovat podle jejich klasifikace bez zásahu obsluhy v souladu s přílohou IIa a IIb. Stroje na zpracování bankovek musí mít požadovaný počet vyhrazených zásobníků a/nebo jiných mechanismů k zajištění spolehlivého oddělování zpracovaných eurobankovek.
1.2. Stroje na zpracování bankovek musí být možné upravovat tak, aby dokázaly spolehlivě rozpoznávat nové padělky. Navíc musí být možné je upravovat tak, aby podle potřeby umožňovaly nastavit přísnější nebo méně přísné normy pro třídění podle upotřebitelnosti.
2. Kategorie strojů na zpracovávání bankovek
Stroje na zpracování bankovek jsou buď stroje obsluhované zákazníky, nebo stroje obsluhované zaměstnanci:
Tabulka 1
Stroje obsluhované zákazníky
A. Stroje obsluhované zákazníky, u nichž je zákazník při vkládání peněz identifikován |
||
1. |
Vkladové bankomaty (Cash-in machines) |
Vkladové bankomaty umožňují zákazníkům, aby pomocí bankovní karty nebo jiných prostředků ukládali eurobankovky na své bankovní účty, neumožňují však výdej bankovek. Vkladové bankomaty ověřují pravost eurobankovek a umožňují dohledání majitele účtu; mohou rovněž provádět kontrolu upotřebitelnosti. |
2. |
Recyklační bankomaty (Cash-recycling machines) |
Recyklační bankomaty umožňují zákazníkům, aby pomocí bankovní karty nebo jiných prostředků ukládali eurobankovky na své bankovní účty a vybírali eurobankovky ze svých bankovních účtů. Recyklační bankomaty ověřují pravost a upotřebitelnost eurobankovek a umožňují dohledání majitele účtu. V případě výběru peněz mohou recyklační bankomaty použít pravé upotřebitelné eurobankovky, které vložili jiní zákazníci při předcházejících transakcích. |
3. |
Kombinované bankomaty s odděleným příjmem a výdejem peněz (Combined cash-in machines) |
Kombinované bankomaty s odděleným příjmem a výdejem peněz umožňují zákazníkům, aby pomocí bankovní karty nebo jiných prostředků ukládali eurobankovky na své bankovní účty a vybírali eurobankovky ze svých bankovních účtů. Kombinované bankomaty ověřují pravost eurobankovek a umožňují dohledání majitele účtu; mohou rovněž provádět kontrolu upotřebitelnosti. V případě výběru peněz nepoužívají eurobankovky, které vložili jiní zákazníci při předcházejících transakcích, ale pouze eurobankovky, jimiž byly tyto bankomaty odděleně naplněny. |
B. Ostatní stroje obsluhované zákazníky |
||
4. |
Výdejní automaty (Cash-out machines) |
Výdejní automaty jsou peněžní automaty, které ověřují pravost a upotřebitelnost eurobankovek předtím, než je vydají zákazníkům. Výdejní automaty používají eurobankovky, které do nich vloží subjekty zpracovávající hotovost nebo jiné automatizované systémy (např. prodejní automaty). |
Tabulka 2
Stroje obsluhované zaměstnanci
1. |
Stroje pro zpracování bankovek (Banknote processing machines) |
Stroje pro zpracování bankovek ověřují pravost a upotřebitelnost eurobankovek. |
2. |
Stroje pro ověřování pravosti bankovek (Banknote authentication machines) |
Stroje pro ověřování pravosti bankovek ověřují pravost eurobankovek. |
3. |
Recyklační pokladní stroje (Teller assistant recycling machines) |
Recyklační pokladní stroje jsou stroje provozované subjekty zpracovávajícími hotovost, které ověřují pravost a upotřebitelnost eurobankovek. V případě výběru peněz mohou recyklační pokladní stroje použít pravé upotřebitelné eurobankovky, které vložili jiní zákazníci při předcházejících transakcích. Eurobankovky navíc uchovávají v bezpečné úschově a subjektům zpracovávajícím hotovost umožňují připsat určitou částku ve prospěch či na vrub bankovních účtů zákazníků. |
4. |
Pokladní stroje (Teller assistant machines) |
Pokladní stroje jsou stroje provozované subjekty zpracovávajícími hotovost, které ověřují pravost eurobankovek. Eurobankovky navíc uchovávají v bezpečné úschově a subjektům zpracovávajícím hotovost umožňují připsat určitou částku ve prospěch či na vrub bankovních účtů zákazníků. |
V případě, že eurobankovky do recyklačních pokladních strojů nebo do pokladních strojů vkládají za účelem připsání na účet zákazníci, nebo odebírají-li zákazníci eurobankovky těmito stroji vydané, považují se tyto stroje za stroje obsluhované zákazníky, které musí eurobankovky třídit a nakládat s nimi v souladu s přílohou IIa.
3. Typy strojů na zpracování bankovek
Eurosystém provádí zkoušky strojů na zpracování bankovek. Jednotlivé typy strojů na zpracování bankovek lze od sebe odlišit podle jejich specifických detekčních systémů, softwaru a jiných součástí sloužících k výkonu jejich základních funkcí. Jedná se o: a) ověřování pravosti eurobankovek, b) rozpoznávání a oddělování eurobankovek, u nichž je podezření, že se jedná o padělky, c) případné rozpoznávání neupotřebitelných eurobankovek a jejich oddělování od eurobankovek upotřebitelných a d) případné zpětné dohledání původu předmětů, které byly identifikovány jako eurobankovky, u nichž je podezření, že by se mohlo jednat o padělané eurobankovky, a eurobankovek, jejichž pravost není jednoznačně určena.
PŘÍLOHA IIa
KLASIFIKACE EUROBANKOVEK A NAKLÁDÁNÍ S NIMI POMOCÍ STROJŮ OBSLUHOVANÝCH ZÁKAZNÍKY
Eurobankovky se třídí do jedné z následujících kategorií a fyzicky se oddělují podle kategorií. Stroje, které neověřují upotřebitelnost eurobankovek, nemusí rozlišovat mezi kategoriemi 4a a 4b.
Tabulka 1
Klasifikace eurobankovek a nakládání s nimi pomocí strojů obsluhovaných zákazníky, u nichž je zákazník při vkládání peněz identifikován
Kategorie |
Charakteristika |
Další postup |
|||||||||||
1 |
Předměty, které nebyly rozpoznány jako eurobankovky |
Nerozpoznány jako eurobankovky z některého z následujících důvodů:
|
Stroj vrátí předmět zpět zákazníkovi. |
||||||||||
2 |
Bankovky, u nichž existuje podezření, že by se mohlo jednat o padělané eurobankovky |
Obrazec (vzhled) a formát rozpoznán, avšak jeden nebo více prvků, podle kterých se určuje pravost bankovky a které stroj ověřuje, nebyl rozpoznán nebo jasně vybočuje z povolené tolerance. |
Bankovku je nutné stáhnout z oběhu. Společně s údaji o majiteli účtu musí být okamžitě předána k ověření pravosti příslušným vnitrostátním orgánům, nejpozději 20 pracovních dnů po vložení do stroje. Peníze nelze připsat zákazníkovi na účet. |
||||||||||
3 |
Eurobankovky, jejichž pravost nebyla jednoznačně určena |
Obrazec (vzhled) a formát rozpoznán, avšak z kvalitativních důvodů nebo kvůli odchylkám překračujícím povolené meze nebyly rozpoznány všechny prvky, podle kterých se určuje pravost bankovky a které stroj ověřuje. Ve většině případů se jedná o neupotřebitelné eurobankovky. |
Bankovku je nutné stáhnout z oběhu. Eurobankovky musí být zpracovány odděleně a okamžitě předány k ověření pravosti příslušným vnitrostátním orgánům, nejpozději 20 pracovních dnů po vložení do stroje. Informace o majiteli účtu se uchovávají po dobu osmi týdnů od data, kdy stroj eurobankovku zjistil. Na požádání se zpřístupňují příslušným vnitrostátním orgánům. Po dohodě s příslušnými vnitrostátními orgány lze spolu s eurobankovkami předat i údaje umožňující dohledání majitele účtu. Peníze lze připsat na účet zákazníkovi. |
||||||||||
4a |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a upotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti a upotřebitelnosti, které stroj provádí, byly kladné. |
Bankovky lze vrátit zpět do oběhu. Peníze se připíší na účet zákazníkovi. |
||||||||||
4b |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a neupotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti, které stroj provádí, byly kladné. Alespoň u jednoho z kritérií upotřebitelnosti, která se ověřují, byl vykázán negativní výsledek. |
Bankovky nelze vrátit zpět do oběhu a vrací se národní centrální bance. Peníze se připíší na účet zákazníkovi. |
Umožňuje-li stroj zrušení depozitní transakce, nevrací eurobankovky spadající do kategorií 2 a 3 zákazníkovi. V případě zrušení transakce mohou být takové eurobankovky zadrženy tak, že se uloží do prostoru pro dočasné uskladnění uvnitř stroje.
Národní centrální banka se může se subjektem zpracovávajícím hotovost dohodnout, že eurobankovky spadající do kategorie 3 nemusí být fyzicky oddělovány od eurobankovek spadajících do kategorií 4a a 4b a že v takovém případě se musí se všemi třemi kategoriemi nakládat jako s eurobankovkami spadajícími do kategorie 3.
Tabulka 2
Klasifikace eurobankovek a nakládání s nimi pomocí ostatních strojů obsluhovaných zákazníky
Kategorie |
Charakteristika |
Další postup |
|||||||||||||||||||||||
A |
|
|
Je nutné stáhnout je z oběhu. Neprodleně se předávají k ověření pravosti příslušným vnitrostátním orgánům, nejpozději 20 pracovních dnů poté, co je stroj zjistil. |
||||||||||||||||||||||
B1 |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a upotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti a upotřebitelnosti, které stroj provádí, byly kladné. |
Bankovky lze vydat zákazníkům. |
||||||||||||||||||||||
B2 |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a neupotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti, které stroj provádí, byly kladné. Alespoň u jednoho z kritérií upotřebitelnosti, která se ověřují, byl vykázán negativní výsledek. |
Bankovky nelze vydat zákazníkům a vrací se národní centrální bance. |
PŘÍLOHA IIb
KLASIFIKACE EUROBANKOVEK A NAKLÁDÁNÍ S NIMI POMOCÍ STROJŮ OBSLUHOVANÝCH ZAMĚSTNANCI
Eurobankovky se třídí do jedné z následujících kategorií a fyzicky se oddělují podle kategorií. Stroje, které neověřují upotřebitelnost eurobankovek, nemusí rozlišovat mezi kategoriemi B1 a B2.
Klasifikace eurobankovek a nakládání s nimi pomocí strojů obsluhovaných zaměstnanci
Kategorie |
Charakteristika |
Další postup |
|||||||||||||||||||||||||||||
A |
|
|
Stroj vrátí předmět (bankovku) obsluze k dalšímu posouzení a zpracování
|
||||||||||||||||||||||||||||
B1 |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a upotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti a upotřebitelnosti, které stroj provádí, byly kladné. |
Bankovky lze vrátit zpět do oběhu. Peníze se připíší na účet zákazníkovi. |
||||||||||||||||||||||||||||
B2 |
Eurobankovky, které byly identifikovány jako pravé a neupotřebitelné |
Výsledky všech kontrol pravosti, které stroj provádí, byly kladné. Alespoň u jednoho z kritérií upotřebitelnosti, která se ověřují, byl vykázán negativní výsledek. |
Bankovky nelze vydat zpět do oběhu a vrací se národní centrální bance. Peníze se připíší na účet zákazníkovi. |
Zvláštní pravidla pro klasifikaci a třídění v případě některých strojů obsluhovaných zaměstnanci
1. Stroje pro zpracování bankovek klasifikují a fyzicky třídí eurobankovky do kategorií A, B1 a B2 podle přílohy IIb, k čemuž je zapotřebí alespoň tří vyhrazených zásobníků, aby nebyl nutný zásah obsluhy.
2. Stroje pro zpracování bankovek, které mají pouze dva vyhrazené zásobníky, však mohou eurobankovky klasifikovat a třídit, pokud jsou splněny tyto požadavky:
a) |
Kontrola pravosti a upotřebitelnosti se provádí současně. V této fázi musí být všechny eurobankovky kategorie B1 vytříděny do jednoho zásobníku, zatímco eurobankovky kategorie A a B2 musí být vytříděny do zvláštního zásobníku, jenž nemá žádný fyzický kontakt s eurobankovkami kategorie B1. |
b) |
Je-li zjištěna přítomnost eurobankovky kategorie A v druhém zásobníku, musí obsluha stroje eurobankovky z tohoto druhého zásobníku znovu vložit do stroje k opětovnému zpracování. V této druhé fázi musí být eurobankovky, u nichž je podezření, že se jedná o padělky, odděleny od eurobankovek kategorie B2 tak, že se vytřídí do vyhrazeného zásobníku. |
3. Stroje pro ověřování pravosti bankovek klasifikují a fyzicky třídí eurobankovky do kategorií A a B, k čemuž je zapotřebí alespoň dvou vyhrazených zásobníků, aby nebyl nutný zásah obsluhy.
4. Stroje pro ověřování pravosti bankovek, které mají jen jeden vyhrazený zásobník, však mohou eurobankovky klasifikovat a třídit, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a) |
Je-li při zpracování zjištěna eurobankovka kategorie A, musí stroj okamžitě zastavit další zpracování a umístit eurobankovku kategorie A v pozici, kde bude zamezeno fyzickému kontaktu eurobankovky kategorie A s eurobankovkami, jejichž pravost již byla určena. |
b) |
Výsledek kontroly pravosti každé jednotlivé eurobankovky kategorie A musí být zobrazen na displeji. |
c) |
Po zastavení zpracování musí stroj ověřit přítomnost eurobankovky kategorie A a ve zpracovávání lze pokračovat až poté, co obsluha eurobankovku kategorie A fyzicky odstraní. |
d) |
Při každém zastavení režimu zpracování může mít obsluha přístup maximálně k jedné eurobankovce kategorie A. |
PŘÍLOHA IIIa
MINIMÁLNÍ STANDARDY PRO AUTOMATIZOVANOU KONTROLU UPOTŘEBITELNOSTI EUROBANKOVEK
Tato příloha stanoví minimální standardy pro automatizovanou kontrolu upotřebitelnosti eurobankovek prostřednictvím strojů na zpracování bankovek.
Eurobankovky, u nichž je během kontroly upotřebitelnosti zjištěno jakékoli poškození, ohledně kterého je vymezen závazný požadavek (viz níže), jsou neupotřebitelné.
Při kontrole upotřebitelnosti bankovek, která se provádí pomocí strojů na zpracování bankovek, je přípustná tolerance 5 %. To znamená, že maximálně 5 % eurobankovek, které nesplňují kritéria upotřebitelnosti, smí být strojem nesprávně vytříděno jako upotřebitelné.
Tabulka 1
Seznam kritérií pro automatizované třídění bankovek podle upotřebitelnosti
Poškození |
Definice |
|
1. |
Zašpinění |
Celkové zašpinění pokrývající celou eurobankovku |
2. |
Skvrna |
Místní zašpinění |
3. |
Grafiti |
Vyobrazení či písmo, které jsou na eurobankovku doplněny vepsáním nebo na ní vyznačeny jakýmkoli jiným způsobem |
4. |
Odbarvená bankovka |
Chybějící barva na celé eurobankovce nebo její části, například u vyprané eurobankovky |
5. |
Natrhnutí |
Není třeba podrobněji vysvětlovat |
6. |
Proděravění |
Není třeba podrobněji vysvětlovat |
7. |
Necelá bankovka |
Část nebo části eurobankovky chybí alespoň na jedné ze stran (na rozdíl od děr v bankovce) |
8. |
Slepovaná bankovka |
Části jedné nebo více eurobankovek spojené lepicí páskou, lepidlem nebo jiným způsobem |
9. |
Zmačkaná bankovka |
Mnoho nepravidelných přehybů |
10. |
Změklý bankovkový papír |
Poškození struktury bankovky, jehož výsledkem je ztráta tuhosti bankovkového papíru |
11. |
Přehyby |
Není třeba podrobněji vysvětlovat |
12. |
Ohnutý roh |
Není třeba podrobněji vysvětlovat |
Další informace o kritériích pro třídění bankovek
1. Zašpinění
Zašpinění zvyšuje absorbanci eurobankovek. Následující tabulka uvádí maximální přípustné zvýšení absorbance eurobankovek v porovnání s novými eurobankovkami, jaké mohou eurobankovky vykazovat, aby byly vytříděny jako upotřebitelné:
Tabulka 2
Úrovně absorbance
Nominální hodnota |
Maximální přípustné zvýšení absorbance v porovnání s novou eurobankovkou |
Filtr |
5 EUR |
0,06 |
Purpurový |
10 EUR |
0,06 |
Purpurový |
20 EUR |
0,08 |
Purpurový |
50 EUR |
0,07 |
Purpurový |
100 EUR |
0,07 |
Purpurový |
200 EUR |
0,04 |
Purpurový |
500 EUR |
0,04 |
Purpurový |
Eurobankovky, které nesplňují tato kritéria, jsou neupotřebitelné. Národní centrální banky si ponechávají referenční eurobankovky, které vykazují úroveň zašpinění odpovídající výše uvedeným kritériím. Měření absorbance referenčních eurobankovek jsou založena na těchto kritériích:
— |
norma pro měření absorbance: ISO 5, části 3 a 4, |
— |
norma pro filtry: DIN 16536, |
— |
absolutní měření: bílý standard, |
— |
polarizační filtr: zapnutý, |
— |
clona: 3 mm, |
— |
osvětlení: D65/2, |
— |
pozadí: bílý standard. |
Zvýšení absorbance referenční bankovky odpovídá nejvyšší hodnotě mezi průměry alespoň ze čtyř míst měření měřených na líci a rubu bankovky na její nepotištěné části bez vodoznaku.
2. Skvrna
Eurobankovky s místním zašpiněním pokrývajícím alespoň 9 mm × 9 mm nepotištěné plochy nebo alespoň 15 mm × 15 mm potištěné plochy jsou neupotřebitelné.
3. Grafiti
V současné době neexistuje žádný závazný požadavek na zjišťování grafiti.
4. Odbarvená bankovka
K odbarvení eurobankovky může například dojít, je-li bankovka vyprána nebo vystavena některým silným chemickým látkám. Tento typ neupotřebitelných eurobankovek může být odhalen pomocí detektorů kontrolujících grafickou podobu bankovek nebo detektorů používajících ultrafialové záření.
5. Natrhnutí
Eurobankovky s trhlinami, které jsou rozevřené a nejsou plně nebo částečně zakryté podávacím pásem nebo pásy stroje, jsou neupotřebitelné, pokud je natrhnutí větší, než je uvedeno níže.
Tabulka 3
Natržení
Směr |
Šířka |
Délka |
svislý |
4 mm |
8 mm |
vodorovný |
4 mm |
15 mm |
úhlopříčný |
4 mm |
18 mm (1) |
6. Proděravění
Eurobankovky, v nichž se vyskytují díry, které nejsou plně nebo částečně zakryté podávacím pásem nebo pásy stroje, jsou neupotřebitelné, pokud je plocha proděravění bankovky větší než 10 mm2.
7. Necelá bankovka
Eurobankovky, které byly zkráceny o 6 mm nebo více na délku nebo o 5 mm nebo více na šířku, jsou neupotřebitelné. Všechny rozměry se uvádějí vzhledem k základním rozměrům eurobankovek.
8. Slepovaná bankovka
Slepovaná eurobankovka vzniká spojením částí eurobankovky (eurobankovek), například pomocí lepicí pásky nebo lepidla. Eurobankovka, na níž lepicí páska, která je silnější než 50 μm, pokrývá plochu větší než 10 mm × 40 mm, je neupotřebitelná.
9. Zmačkaná bankovka
Zmačkané eurobankovky lze obvykle rozpoznat, pokud mají sníženou reflektanci nebo tuhost papíru. Neexistuje žádný závazný požadavek.
10. Změklý bankovkový papír
Eurobankovky, jejichž papír má velmi nízkou tuhost, se v maximální možné míře vytřiďují jako neupotřebitelné. Vzhledem k tomu, že změklost bankovkového papíru je často spojena se zašpiněním, jsou takové eurobankovky zpravidla odhaleny i pomocí senzorů na zašpinění. Neexistuje žádný závazný požadavek.
11. Přehyby
Přehnuté eurobankovky lze díky jejich menší délce nebo šířce identifikovat pomocí senzorů, které kontrolují rozměry eurobankovek. Navíc je lze identifikovat také pomocí senzorů měřících sílu bankovky. S ohledem na technická omezení však lze identifikovat jen ohyby, které splňují kritéria pro necelé bankovky, tj. ohyby, jejichž výsledkem je zkrácení eurobankovky nejméně o 6 mm na délku nebo nejméně o 5 mm na šířku; takto přehnuté eurobankovky jsou neupotřebitelné.
12. Ohnutý roh
Eurobankovka s ohnutým rohem o ploše větší než 130 mm2 a o délce kratšího okraje větší než 10 mm je neupotřebitelná.
(1) Měřeno po úsečce vedoucí (v pravém úhlu) od vrcholu trhliny k tomu okraji bankovky, ze kterého trhlina vychází. Neměří se tedy délka trhliny jako takové.
PŘÍLOHA IIIb
MINIMÁLNÍ STANDARDY PRO RUČNÍ KONTROLU UPOTŘEBITELNOSTI EUROBANKOVEK
Tato příloha stanoví minimální standardy pro ruční kontrolu upotřebitelnosti eurobankovek vyškolenými zaměstnanci.
Eurobankovky, u nichž je během kontrol upotřebitelnosti zjištěno jakékoli poškození, jak je uvedeno v následující tabulce, nebo které vykazují zjevné poškození jednoho z viditelných ochranných prvků, jsou neupotřebitelné. Přehnuté eurobankovky a eurobankovky s ohnutými rohy však mohou být ručně vyrovnány, je-li to možné. Kontrola upotřebitelnosti eurobankovek se provádí vizuálně u jednotlivých eurobankovek bez použití jakýchkoliv pomůcek.
Seznam kritérií pro ruční kontrolu upotřebitelnosti
Druh poškození |
Popis |
|
1. |
Zašpinění |
Viditelné zašpinění pokrývající celou eurobankovku |
2. |
Skvrna |
Viditelné místní zašpinění |
3. |
Grafiti |
Viditelné vyobrazení či písmo, které jsou na eurobankovku doplněny vepsáním nebo na ní vyznačeny jakýmkoli jiným způsobem |
4. |
Odbarvená bankovka |
Viditelně chybějící barva na celé eurobankovce nebo její části, např. u vyprané eurobankovky |
5. |
Natrhnutí |
Eurobankovka natržená alespoň na jedné straně |
6. |
Proděravění |
Eurobankovka s alespoň jednou viditelnou dírou |
7. |
Necelá bankovka |
Část nebo části eurobankovky chybí alespoň na jedné ze stran (na rozdíl od děr v bankovce), například chybějící roh bankovky |
8. |
Slepovaná bankovka |
Části jedné nebo více eurobankovek spojené lepicí páskou, lepidlem nebo jiným způsobem |
9. |
Zmačkaná bankovka |
Eurobankovka s mnoha nepravidelnými přehyby na celé ploše, které mají velký vliv na její vzhled |
10. |
Změklý bankovkový papír |
Eurobankovka má poškozenou strukturu, výsledkem čehož je ztráta tuhosti bankovkového papíru |
11. |
Přehnutá eurobankovka |
Eurobankovka, která je přehnutá, včetně eurobankovky, kterou nelze vyrovnat |
12. |
Ohnutý roh |
Eurobankovka s alespoň jedním jasně viditelným ohnutým rohem |
PŘÍLOHA IV
SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ OD SUBJEKTŮ ZPRACOVÁVAJÍCÍCH HOTOVOST
1. Cíle
Cílem shromažďování údajů je umožnit národním centrálním bankám a ECB sledování příslušné činnosti subjektů zpracovávajících hotovost a dohlížet na vývoj v peněžním oběhu.
2. Všeobecné zásady
2.1 Údaje o strojích na zpracování bankovek se vykazují jen v případě, že se tyto stroje používají k navracení bankovek zpět do oběhu.
2.2 Subjekty zpracovávající hotovost pravidelně poskytují národní centrální bance svého členského státu tyto informace:
— |
informace o místech, kde se zpracovává hotovost, jako jsou např. pobočky, a |
— |
informace o strojích na zpracování bankovek a peněžních automatech. |
2.3 Subjekty zpracovávající hotovost, které navracejí eurobankovky zpět do oběhu pomocí strojů na zpracování bankovek a peněžních automatů, kromě toho pravidelně poskytují národní centrální bance svého členského státu tyto informace:
— |
informace o objemu hotovostních operací (množství zpracovaných eurobankovek) uskutečněných za pomoci strojů na zpracování bankovek a peněžních automatů, |
— |
informace o odlehlých pobočkách úvěrových institucí s nízkým objemem hotovostních operací, kde se kontrola upotřebitelnosti provádí ručně. |
3. Typ údajů a zpravodajská povinnost
3.1 V závislosti na povaze se shromažďované údaje dělí na rámcové údaje a provozní údaje.
Rámcové údaje
3.2 Rámcové údaje zahrnují informace o: a) jednotlivých subjektech zpracovávajících hotovost a jejich strojích na zpracování bankovek a peněžních automatech, které jsou v provozu, a b) odlehlých pobočkách úvěrových institucí.
3.3 Rámcové údaje se národní centrální bance poskytují v den, od kterého se použije toto rozhodnutí, a následně každých šest měsíců. Údaje stanovené ve vzoru uvedeném v dodatku 1 musí být poskytnuty, národní centrální banka však může požadovat, aby byly poskytnuty v jiném formátu. Národní centrální banky mohou po určitou přechodnou dobu požadovat, aby byly údaje vykazovány měsíčně, pokud to odpovídá jejich praxi před datem vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, nebo čtvrtletně.
3.4 Národní centrální banka může z důvodů monitorování rozhodnout, že bude údaje sbírat na místní úrovni, jako např. na úrovni poboček.
3.5 Národní centrální banka může rozhodnout, že z rozsahu zpravodajské povinnosti vyloučí stroje na zpracování eurobankovek, které se používají jen ke zpracování eurobankovek vydávaných přes přepážky.
3.6 Údaje o odlehlých pobočkách stanovené ve vzoru uvedeném v dodatku 3 musí být poskytnuty, národní centrální banka však může požadovat, aby byly poskytnuty v jiném formátu.
Provozní údaje
3.7 Údaje, které vyplývají ze zpracování eurobankovek a jejich navracení zpět do oběhu subjekty zpracovávajícími hotovost, se považují za provozní údaje.
3.8 Národní centrální banka může rozhodnout, že na ostatní hospodářské subjekty uvedené v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1338/2001 se povinnost vykazovat provozní údaje nevztahuje, pokud množství eurobankovek, které tyto subjekty navracejí zpět do oběhu pomocí peněžních automatů, nedosahuje minimální hranici stanovenou národní centrální bankou.
3.9 Údaje se poskytují jednou za šest měsíců. Údaje se národní centrální bance vykazují nejpozději dva měsíce po příslušném vykazovacím období, tj. na konci února a na konci srpna. Údaje je možné poskytovat s využitím vzoru uvedeného v dodatku 2. Národní centrální banky mohou po určitou přechodnou dobu požadovat, aby byly údaje vykazovány měsíčně, pokud to odpovídá jejich praxi před datem vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, nebo čtvrtletně.
3.10 Údaje poskytují subjekty zpracovávající hotovost, které fyzicky zpracovávají eurobankovky. Pokud subjekt zpracovávající hotovost svěřil ověřování pravosti a upotřebitelnosti jinému subjektu zpracovávajícímu hotovost, poskytuje údaje subjekt zpracovávající hotovost určený v souladu s čl. 3 odst. 2 tohoto rozhodnutí.
3.11 Subjekty zpracovávající hotovost vykazují údaje na základě kusů (objemu), agregované na vnitrostátní úrovni a členěné podle nominálních hodnot eurobankovek. Provozní údaje za odlehlé pobočky úvěrových institucí se vykazují odděleně.
3.12 Národní centrální banka může z důvodů monitorování rozhodnout, že bude údaje sbírat na místní úrovni, jako např. na úrovni poboček.
3.13 Národní centrální banka může rozhodnout, že z rozsahu zpravodajské povinnosti vyloučí eurobankovky, které jsou zpracovávány pomocí strojů na zpracování eurobankovek a vydávány přes přepážky.
3.14 Od subjektů zpracovávajících hotovost, které svěřily ověřování pravosti a upotřebitelnosti eurobankovek jiným subjektům zpracovávajícím hotovost, lze požadovat, aby národní centrální bance poskytly podrobné informace o pověřených subjektech.
3.15 Údaje o odlehlých pobočkách stanovené ve vzoru uvedeném v dodatku 3 musí být poskytnuty, národní centrální banka však může požadovat, aby byly poskytnuty v jiném formátu, a může se se subjekty zpracovávajícími hotovost dohodnout na shromažďování údajů v širším rozsahu.
4. Důvěrnost a zveřejňování údajů
4.1 Rámcové i provozní údaje se považují za důvěrné.
4.2 Národní centrální banky a ECB mohou rozhodnout, že zveřejní zprávy nebo statistiky, které vycházejí z údajů získaných podle této přílohy. V případě takového zveřejnění jsou údaje agregovány tak, aby nebylo možné určit ani zjistit, kterého vykazujícího subjektu se týkají.
DODATEK 1
VZOR PRO VYKAZOVÁNÍ
Rámcové údaje
Tyto informace se poskytují:
[název národní centrální banky; kontaktní údaje v případě dotazů; adresa]
1. Údaje o subjektu zpracovávajícím hotovost
Název subjektu zpracovávajícího hotovost:
Adresa ústředí:
PSČ:
Město:
Ulice:
Druh společnosti:
— |
o úvěrová instituce |
— |
o směnárna |
— |
o společnost zabývající se přepravou peněz, která není platební institucí |
— |
o obchodník |
— |
o kasino |
— |
o jiné společnosti, včetně platebních institucí, nespadají-li do jedné z výše uvedených kategorií (upřesněte, o jakou společnost se jedná) |
Kontaktní osoby:
Jména:
Telefonní čísla:
Faxová čísla:
E-mailové adresy:
Pověřený subjekt (existuje-li):
Název:
Adresa:
PSČ:
Město:
2. Stroje obsluhované zákazníky
Typ |
Výrobce (1) |
Název stroje (1) |
Identifikace (1) (detekční systém/softwarové verze) |
Celkový počet strojů v provozu |
Vkladové bankomaty |
|
|
|
|
Recyklační bankomaty |
|
|
|
|
Kombinované bankomaty s odděleným příjmem a výdejem peněz |
|
|
|
|
Výdejní automaty |
|
|
|
|
Recyklační pokladní stroje (2) |
|
|
|
|
Pokladní stroje (2) |
|
|
|
|
3. Stroje obsluhované zaměstnanci
Typ |
Výrobce (3) |
Název stroje (3) |
Identifikace (3) (detekční systém/softwarové verze) |
Celkový počet strojů v provozu |
Stroje pro zpracování bankovek |
|
|
|
|
Stroje pro ověřování pravosti bankovek |
|
|
|
|
Recyklační pokladní stroje (4) |
|
|
|
|
Pokladní stroje (4) |
|
|
|
|
4. Peněžní automaty
Typ |
Celkový počet strojů v provozu |
Bankomaty (Automated teller machines) |
|
Samoobslužné terminály |
|
Ostatní |
|
(1) Vyplňuje se podle odpovídajících údajů uvedených na internetových stránkách ECB, ledaže ECB poskytne zvláštní identifikační číslo.
(2) Používané jako stroje obsluhované zákazníky.
(3) Vyplňuje se podle odpovídajících údajů uvedených na internetových stránkách ECB, ledaže ECB poskytne zvláštní identifikační číslo.
(4) Používané výhradně jako stroje obsluhované zaměstnanci.
DODATEK 2
VZOR PRO VYKAZOVÁNÍ
Provozní údaje
1. Údaje o subjektu zpracovávajícím hotovost
Název subjektu zpracovávajícího hotovost |
|
Vykazovací období |
|
2. Údaje
Poskytněte prosím údaje agregované na národní nebo regionální úrovni (podle rozhodnutí národní centrální banky) vyjma odlehlých poboček.
|
Celkový počet zpracovaných eurobankovek (1) |
z toho vytříděné jako neupotřebitelné (1) |
z toho navrácené zpět do oběhu (2) |
5 EUR |
|
|
|
10 EUR |
|
|
|
20 EUR |
|
|
|
50 EUR |
|
|
|
100 EUR |
|
|
|
200 EUR |
|
|
|
500 EUR |
|
|
|
Počet eurobankovek vydaných prostřednictvím strojů obsluhovaných zákazníky a peněžních automatů |
|
Tyto údaje jsou povinné pro úvěrové instituce.
(1) Tato položka zahrnuje jak stroje obsluhované zaměstnanci, tak stroje obsluhované zákazníky.
(2) Do této položky se nezahrnují eurobankovky, které byly vráceny národním centrálním bankám, ani eurobankovky, které byly vráceny zpět do oběhu přes přepážky a které nebyly zpracovány pomocí strojů obsluhovaných zaměstnanci.
DODATEK 3
ODLEHLÉ POBOČKY ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Tyto informace poskytují pouze úvěrové instituce, které mají odlehlé pobočky ve smyslu čl. 7 odst. 1 tohoto rozhodnutí.
1. Údaje o úvěrové instituci
Název úvěrové instituce |
|
Vykazovací období |
|
2. Údaje
Název odlehlé pobočky |
Adresa |
Počet eurobankovek vydaných prostřednictvím strojů obsluhovaných zákazníky a peněžních automatů |
|
|
|
HLAVNÍ SMĚRY, OBECNÉ SMĚRY, STRATEGICKÉ SMĚRY
9.10.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 267/21 |
OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 16. září 2010,
kterými se mění obecné zásady ECB/2000/7 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému
(ECB/2010/13)
(2010/598/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 12.1 a 14.3 ve spojení s čl. 3.1 první odrážkou, článkem 18.2 a čl. 20 prvním odstavcem tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje, aby byly vymezeny nástroje a postupy, které má Eurosystém, tvořený národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „zúčastněné členské státy“), a Evropskou centrální bankou (ECB), používat za účelem provádění této politiky jednotným způsobem ve všech zúčastněných členských státech. |
(2) |
ECB má pravomoc přijímat obecné zásady nezbytné k provádění měnové politiky Eurosystému a národní centrální banky jsou povinny v souladu s takovými obecnými zásadami jednat. |
(3) |
Obecné zásady ECB/2000/7 ze dne 31. srpna 2000 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (1) je třeba změnit, aby byly zohledněny změny ve vymezení a provádění postupů a operací měnové politiky Eurosystému. Nejdůležitější změny mají za cíl: a) upravit rámec kontroly rizika pro úvěrové operace Eurosystému, b) zajistit jednotný přístup při řešení případů nedodržování závazků, c) rozšířit a posílit ustanovení o opatřeních, která Eurosystém může zavést v reakci na obavy týkající se finančního zdraví protistrany, d) umožnit Radě guvernérů rozhodnout, že ECB může za výjimečných okolností provádět přímé transakce centralizovaně, e) omezit riziko zpětného získání (claw-back) a tím snížit úvěrové a právní riziko, a to omezením umístění původců cenných papírů krytých aktivy a umístění podkladových aktiv těchto cenných papírů na země Evropského hospodářského prostoru (EHP), f) zavést nová kritéria způsobilosti pro vlastní použití krytých dluhopisů, které nejsou v souladu se směrnicí o SKIPCP (strukturované kryté dluhopisy) a u nichž jsou podkladovými aktivy hypoteční úvěry na bydlení, g) doplnit nové pojmy do dodatku 2 k příloze I a některé pojmy přesněji definovat, h) změnit dodatek 4 k příloze I tak, aby zohledňoval změny statistických nařízení, i) sjednotit ustanovení a provést další drobnější změny, které zvýší vnitřní soulad a transparentnost, |
PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:
Článek 1
Obecné zásady ECB/2000/7 se mění takto:
1) |
Příloha I obecných zásad ECB/2000/7 se mění v souladu s přílohami I a II těchto obecných zásad. |
2) |
Příloha II obecných zásad ECB/2000/7 se mění v souladu s přílohou III těchto obecných zásad. |
Článek 2
Ověřování
Národní centrální banky zašlou ECB nejpozději do 9. října 2010 podrobné informace o textech a prostředcích, jimiž hodlají zajistit soulad s těmito obecnými zásadami.
Článek 3
Vstup v platnost
1. Tyto obecné zásady vstupují v platnost druhým dnem po jejich přijetí.
2. Přílohy I a III se použijí ode dne následujícího po zveřejnění těchto obecných zásad v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Příloha II se použije od 1. ledna 2011.
Článek 4
Určení
Tyto obecné zásady jsou určeny národním centrálním bankám zúčastněných členských států.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. září 2010.
Za Radu guvernérů ECB
Prezident ECB
Jean-Claude TRICHET
(1) Úř. věst. L 310, 11.12.2000, s. 1.
PŘÍLOHA I
Příloha I obecných zásad ECB/2000/7 se mění takto:
1. V úvodu se poznámka (1) nahrazuje tímto:
„(1) |
Rada guvernérů Evropské centrální banky používá v souladu s čl. 282 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie pojem ‚Eurosystém‘ jako výraz označující složení Evropského systému centrálních bank, ve kterém ESCB plní své základní úkoly, tj. Evropskou centrální banku a národní banky těch členských států, které v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie přijaly jednotnou měnu.“ |
2. Oddíl 1.1 se nahrazuje tímto:
„Evropský systém centrálních bank (dále jen ‚ESCB‘) je tvořen Evropskou centrální bankou (dále jen ‚ECB‘) a národními centrálními bankami členských států Evropské unie (dále jen ‚EU‘) (1). Činnost ESCB je prováděna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen ‚statut ESCB‘). ESCB je řízen rozhodovacími orgány ECB. V tomto ohledu odpovídá Rada guvernérů ECB za formulaci měnové politiky, zatímco Výkonná rada je pověřena prováděním měnové politiky na základě rozhodnutí a obecných zásad přijatých Radou guvernérů. V rozsahu považovaném za možný a přiměřený a s ohledem na zajištění provozní účinnosti se ECB obrací na národní centrální banky (2) za účelem provádění operací, které jsou součástí úkolů Eurosystému. Je-li to nezbytné pro provádění měnové politiky, mohou národní centrální banky se členy Eurosystému sdílet jednotlivé informace, jako např. operační údaje, které se týkají protistran, jež se účastní operací Eurosystému (3). Operace měnové politiky Eurosystému jsou ve všech členských státech prováděny za jednotných podmínek (4).
3. Oddíl 1.2 se nahrazuje tímto:
„Podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy je prvořadým cílem Eurosystému udržování cenové stability. Aniž je dotčen tento prvořadý cíl cenové stability, musí Eurosystém podporovat obecné hospodářské politiky v EU. Při plnění těchto cílů musí Eurosystém jednat v souladu se zásadou otevřeného tržního hospodářství s volnou soutěží a tím podporovat efektivní umisťování zdrojů.“
4. Oddíl 1.3.1 se mění takto:
a) |
Úvodní část se nahrazuje tímto: „Operace na volném trhu hrají v měnové politice Eurosystému důležitou roli pro řízení úrokových sazeb, řízení likvidity na trhu a signalizaci orientace měnové politiky. Eurosystém má pro provádění operací na volném trhu k dispozici pět druhů nástrojů. Nejdůležitějším z nich je reverzní transakce (na základě dohod o zpětném odkupu nebo zajištěných úvěrů). Eurosystém může rovněž využívat přímých transakcí, vydávání dluhových cenných papírů ECB, měnových swapů a příjmu termínovaných vkladů. Operace na volném trhu zahajuje ECB, která rovněž rozhodne o nástroji, který bude použit, a podmínkách jeho použití. Operace mohou být prováděny na základě standardních nabídkových řízení, rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů (5). Z hlediska cílů, pravidelnosti a postupů lze operace Eurosystému na volném trhu rozdělit do těchto čtyř kategorií (viz také tabulka 1): |
b) |
Třetí odrážka se nahrazuje tímto: „Operace jemného doladění jsou prováděny ad hoc za účelem řízení likvidity na trhu a úrokových sazeb, a zejména zjemnění dopadů neočekávaných výkyvů likvidity na trhu na úrokové sazby. Operace jemného doladění mohou být prováděny v poslední den udržovacího období s cílem kompenzovat případnou nerovnováhu likvidity nahromaděnou od přidělení poslední hlavní refinanční operace. Operace jemného doladění se provádějí především jako reverzní transakce, ale mohou mít rovněž podobu měnových swapů, nebo příjmu termínovaných vkladů. Nástroje a postupy používané při provádění operací jemného doladění jsou přizpůsobeny typům transakcí a specifickým cílům, které tyto operace sledují. Operace jemného doladění běžně provádějí národní centrální banky na základě rychlých nabídkových řízení nebo dvoustranných postupů. Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může dvoustranné operace jemného doladění provádět sama ECB.“ |
c) |
Čtvrtá odrážka se nahrazuje tímto: „Kromě toho může Eurosystém vykonávat strukturální operace, a to prostřednictvím vydávání dluhových cenných papírů ECB a provádění reverzních a přímých transakcí. Tyto operace se provádějí, pokud si ECB přeje upravit strukturální pozici Eurosystému vůči finančnímu sektoru (na pravidelném nebo nepravidelném základě). Strukturální operace ve formě reverzních transakcí a vydávání dluhových cenných papírů vykonávají národní centrální banky na základě standardních nabídkových řízení. Strukturální operace ve formě přímých transakcí obvykle vykonávají národní centrální banky prostřednictvím dvoustranných postupů. Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může strukturální operace provádět sama ECB.“ |
5. V oddíle 1.3 se v tabulce 1 na čtvrtém řádku třetího sloupce slova „Vydávání dluhových cenných papírů“ nahrazují slovy „Vydávání dluhových cenných papírů ECB“.
6. Oddíl 1.4 se nahrazuje tímto:
„Rámec měnové politiky Eurosystému je formulován s ohledem na zajištění účasti široké škály protistran. Instituce podléhající povinnosti minimálních rezerv podle článku 19.1 statutu ESCB mají přístup ke stálým facilitám a mohou se účastnit operací na volném trhu založených na standardních nabídkových řízeních i přímých transakcích. K účasti na operacích jemného doladění může Eurosystém vybrat omezený počet protistran. Pokud jde o měnové swapy prováděné pro účely měnové politiky, provádějí se s aktivními účastníky na devizovém trhu. Pro tyto operace je složení protistran omezeno na instituce, které jsou vybrány pro devizové intervenční operace Eurosystému a které jsou usazeny v eurozóně.“
7. Oddíl 2.1 se mění takto:
a) |
V prvním odstavci se druhá odrážka nahrazuje tímto: „protistrany musí být finančně zdravé. Měly by podléhat přinejmenším jedné formě harmonizovaného dohledu EU/EHP prováděného vnitrostátními orgány (6). S ohledem na svou zvláštní institucionální povahu podle práva EU mohou být jako protistrany přijaty finančně zdravé instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, které podléhají dohledu, jenž je srovnatelný s dohledem ze strany příslušných vnitrostátních orgánů. Jako protistrany mohou být rovněž přijaty finančně zdravé instituce podléhající neharmonizovanému dohledu ze strany příslušných vnitrostátních orgánů, jenž je srovnatelný s harmonizovaným dohledem EU/EHP, například pobočky zřízené v eurozóně institucemi zaregistrovanými mimo EHP. |
b) |
Třetí odstavec se nahrazuje tímto: „Instituce může ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, které jsou založeny na standardních nabídkových řízeních, přistupovat pouze prostřednictvím národní centrální banky členského státu, ve kterém je zaregistrována. Pokud má instituce organizační složky (ústředí nebo pobočky) ve více než jednom členském státě, má každá organizační složka k těmto operacím přístup prostřednictvím centrální banky členského státu, ve kterém je usazena, přičemž nabídky instituce do nabídkového řízení mohou být podávány v každém členském státě pouze jednou organizační složkou (buď ústředím anebo vybranou pobočkou).“ |
8. Oddíl 2.2 se mění takto:
a) |
Druhý odstavec se nahrazuje tímto: „Pokud jde o měnové swapy prováděné pro účely měnové politiky, musí být protistrany schopny účinně provádět velkoobjemové devizové operace za všech tržních podmínek. Okruh protistran měnových swapů odpovídá těm protistranám usazeným v eurozóně, které jsou vybrány pro devizové intervenční operace Eurosystému. Kritéria a postupy uplatňované při výběru protistran devizových intervenčních operací jsou uvedeny v dodatku 3.“ |
b) |
Pátý odstavec se nahrazuje tímto: „Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může dvoustranné operace jemného doladění provádět sama ECB. Pokud by dvoustranné operace měla vykonávat ECB, bude v takovémto případě výběr protistran proveden ECB na základě rotačního systému z těch protistran v eurozóně, které jsou způsobilé pro rychlá nabídková řízení a dvoustranné operace, aby byl zajištěn rovný přístup.“ |
9. Oddíl 2.3 se mění takto:
a) |
Třetí odstavec se nahrazuje tímto: „To se vztahuje na případy porušení a) pravidel nabídkových řízení, pokud protistrana nepřevede dostatečné množství podkladových aktiv nebo hotovosti (7) k vypořádání (v den vypořádání) objemu likvidity, který jí byl přidělen v rámci operace na poskytnutí likvidity, nebo jeho zajištění až do splatnosti operace prostřednictvím odpovídajících výzev k dodatkové úhradě, či pokud nepřevede dostatečnou výši hotovosti k vypořádání částky, která jí byla přidělena v rámci operace na absorpci likvidity, a b) pravidel dvoustranných transakcí, pokud protistrana nepřevede dostatečné množství způsobilých podkladových aktiv nebo pokud nepřevede dostatečnou výši hotovosti k vypořádání částky, která byla sjednána při dvoustranné transakci, nebo pokud nezajistí nevypořádanou dvoustrannou transakci kdykoli až do její splatnosti prostřednictvím odpovídajících výzev k dodatkové úhradě. |
b) |
Pátý odstavec se nahrazuje tímto: „Kromě toho se opatření o vyloučení přijaté vůči protistraně nedodržující pravidla může vztahovat i na pobočky téže instituce, které jsou usazeny v jiných členských státech. Pokud je toho vzhledem k závažnosti případu nedodržování pravidel (doložené například četností či délkou takového porušování) výjimečně třeba, může být protistrana na určité období vyloučena ze všech budoucích operací měnové politiky.“ |
10. Oddíl 2.4 se nahrazuje tímto:
„2.4 Dočasné nebo úplné vyloučení přístupu nebo jeho omezení z důvodů obezřetnosti či selhání
V souladu se smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou příslušnou národní centrální bankou (nebo ECB) může Eurosystém dočasně nebo úplně vyloučit anebo může omezit přístup protistran k nástrojům měnové politiky z důvodu obezřetnosti.
Kromě toho může být dočasné nebo úplné vyloučení přístupu anebo jeho omezení odůvodněno i v některých případech, které spadají do oblasti ‚nesplnění smluvních závazků‘ protistranou, jak je vymezena smluvní nebo veřejnoprávní úpravou uplatňovanou národními centrálními bankami.
Z důvodu obezřetnosti může Eurosystém rovněž odmítnout aktiva, omezit použití aktiv nebo uplatnit dodatečné srážky u aktiv poskytnutých určitými protistranami jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému.“
11. V kapitole 3 se úvodní odstavec nahrazuje tímto:
„Operace na volném trhu hrají v měnové politice Eurosystému důležitou roli. Jsou využívány k řízení úrokových sazeb a likvidity na trhu a signalizování orientace měnové politiky. S ohledem na své cíle, pravidelnost a postupy je možné operace Eurosystému na volném trhu rozdělit do čtyř kategorií: hlavní refinanční operace, dlouhodobější refinanční operace, operace jemného doladění a strukturální operace. Hlavním nástrojem operací Eurosystému na volném trhu jsou reverzní transakce, které mohou být používány u všech čtyř kategorií operací, zatímco dluhové cenné papíry ECB mohou být využity pouze pro strukturální absorpční operace. Strukturální operace mohou být prováděny také prostřednictvím přímých transakcí, tj. nákupů a prodejů. Eurosystém má kromě toho k dispozici dva další nástroje pro účely provádění operací jemného doladění: měnové swapy a příjem termínovaných vkladů. V následujících oddílech jsou podrobně představeny zvláštní rysy jednotlivých typů nástrojů využívaných Eurosystémem na volném trhu.“
12. V oddíle 3.1.4 se v druhém odstavci nahrazuje šestá odrážka tímto:
„tyto operace zpravidla provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může dvoustranné reverzní operace jemného doladění provádět ECB),“.
13. V oddíle 3.2 se ve čtvrtém odstavci nahrazuje čtvrtá odrážka tímto:
„zpravidla je provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může přímé transakce provádět ECB),“.
14. Oddíl 3.3 se mění takto:
a) |
Druhý odstavec se nahrazuje tímto: „Dluhové cenné papíry ECB představují závazek ECB ve vztahu k držiteli dluhového cenného papíru. Dluhové cenné papíry ECB jsou vydávány a drženy v zaknihované podobě u depozitářů cenných papírů v eurozóně. Na převoditelnost těchto dluhových cenných papírů neuvaluje ECB žádná omezení. Další ustanovení týkající se dluhových cenných papírů ECB budou obsažena v podmínkách těchto dluhových cenných papírů.“ |
b) |
Třetí odstavec se nahrazuje tímto: „Dluhové cenné papíry ECB jsou vydávány s diskontem, tj. pod svojí jmenovitou hodnotou, a v okamžiku splatnosti jsou spláceny ve jmenovité hodnotě. Rozdíl mezi hodnotou při emisi a při splacení se rovná úroku z hodnoty při emisi přirostlému do dne splatnosti dluhového cenného papíru při dohodnuté úrokové sazbě. Použitou úrokovou sazbou je jednoduchá úroková sazba a při výpočtu úroku se používá metoda počítání dní ‚skutečný počet/360‘. Výpočet hodnoty při emisi je uveden v rámečku 1.“ |
c) |
Rámeček 1 se nahrazuje tímto: |
15. V oddílu 3.4 se ve čtvrtém odstavci nahrazuje pátá odrážka tímto:
„zpravidla je provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může dvoustranné měnové swapy provádět ECB), a“.
16. V oddílu 3.5 se ve čtvrtém odstavci nahrazuje pátá odrážka tímto:
„příjem vkladů zpravidla provádějí decentralizovaně národní centrální banky (Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může dvoustranné příjmy termínovaných vkladů (8) provádět ECB), a
17. V oddíle 4.1 třetím odstavci se poznámky pod čarou 1 a 2 nahrazují tímto:
„(1) |
Od 19. května byla decentralizovaná technická infrastruktura systému TARGET nahrazena systémem TARGET2. TARGET2 sestává z jednotné sdílené platformy (jejímž prostřednictvím se shodným technickým způsobem zadávají a zpracovávají všechny platební příkazy, jakož i přijímají platby) a případně vlastních interních účetních systémů národních centrálních bank. |
(2) |
Přístup k mezní zápůjční facilitě je navíc udělován pouze protistranám, které mají přístup k účtu u národní centrální banky, na kterém může být transakce vypořádána, například v rámci jednotné sdílené platformy TARGET2.“ |
18. Oddíl 4.2 se mění takto:
a) |
Na konci třetího odstavce (první odstavec pod nadpisem „Podmínky přístupu“) se doplňuje tato poznámka pod čarou (*):
|
b) |
V sedmém odstavci (druhý odstavec pod nadpisem „Splatnost a úrokové podmínky“ se poznámka pod čarou 12 nahrazuje tímto:
|
19. V oddíle 5.1.1 se rámeček 3 nahrazuje tímto:
20. Oddíl 5.1.3 se mění takto:
a) |
V prvním odstavci se úvodní část nahrazuje tímto: „Standardní nabídková řízení Eurosystému se vyhlašují veřejně prostřednictvím komunikačních služeb a internetových stránek ECB. Národní centrální banky mohou navíc operaci nabídkového řízení protistranám, které nemají přístup ke komunikačním službám, oznámit přímo. Oznámení o vyhlášení nabídkového řízení obvykle obsahuje tyto informace:“. |
b) |
V prvním odstavci se desátá odrážka nahrazuje tímto: „případně den zahájení a den splatnosti operace, nebo den valuty a den splatnosti nástroje (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB),“. |
c) |
V prvním odstavci se sedmnáctá odrážka nahrazuje tímto: „jmenovitou hodnotu dluhových cenných papírů (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB), a“. |
d) |
V prvním odstavci se osmnáctá odrážka nahrazuje tímto: „kód ISIN emise (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB).“ |
21. Oddíl 5.1.4 se mění takto:
a) |
Třetí odstavec se nahrazuje tímto: „V případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou mohou protistrany podat nabídky až na deset různých úrovní úrokové sazby/ceny/swapového bodu. Ve výjimečných případech může Eurosystém stanovit limit, pokud jde o počet nabídek, které lze v případě nabídkových řízení s proměnlivou sazbou podat. V každé nabídce musí protistrany uvést částku peněz, se kterou jsou s národními centrálními bankami připraveny obchodovat, a odpovídající úrokovou sazbu (9) (10). Nabídka úrokové sazby musí být vyjádřena jako násobky 0,01 procentního bodu. V případě nabídky pro měnový swap na základě nabídkového řízení s proměnlivou sazbou musí být swapové body kotovány v souladu se všeobecnými tržními zvyklostmi a nabídky musí být vyjádřeny jako násobky 0,01 swapového bodu. |
b) |
Sedmý odstavec se nahrazuje tímto: „Očekává se, že protistrany jsou vždy schopny pokrýt částku, která jim bude přidělena, dostačujícím objemem způsobilých podkladových aktiv (11). Smluvní nebo veřejnoprávní úprava uplatňovaná danou národní centrální bankou umožní uvalení sankce v případě, kdy protistrana nepřevede dostatečný objem podkladových aktiv nebo hotovosti, aby vypořádala částku, která jí byla v rámci operace nabídkového řízení přidělena. |
22. V oddíle 5.1.5 se třetí odstavec (druhý odstavec pod nadpisem „Nabídková“ řízení s proměnlivou sazbou v eurech) nahrazuje tímto:
„Při přidělování v rámci nabídkových řízení na absorpci likvidity s proměnlivou sazbou (která mohou být například využita k vydávání dluhových cenných papírů ECB a příjmu termínovaných vkladů) se nabídky seřazují vzestupně podle nabídnutých úrokových sazeb (nebo sestupně podle nabízených cen). Nabídky s nejnižší úrokovou sazbou (nebo nejvyššími cenami) jsou uspokojovány přednostně, nabídky s následujícími vyššími úrokovými sazbami (nižšími cenami) jsou pak přijímány, dokud není celkový objem likvidity určený k absorbování vyčerpán. Pokud při nejvyšší přijaté úrovni úrokové sazby, respektive nejnižší ceně (tj. mezní úrokové sazbě/ceně), přesáhne úhrnná částka nabídky zbývající objem určený k přidělení, přidělí se tento zbývající objem mezi nabídky poměrným způsobem na základě poměru zbývajícího přidělovaného objemu k úhrnné částce nabídky při mezní úrokové sazbě/ceně (viz rámeček 5). Při vydávání dluhových cenných papírů ECB se objem přidělovaný každé protistraně zaokrouhlí na nejbližší násobek jmenovité hodnoty dluhových cenných papírů ECB. U ostatních operací na absorpci likvidity se objem přidělovaný každé protistraně zaokrouhlí na nejbližší celé euro.“
23. Oddíl 5.1.6 se mění takto:
a) |
V prvním odstavci se úvodní část nahrazuje tímto: „Výsledky standardních a rychlých nabídkových řízení se vyhlašují veřejně prostřednictvím komunikačních služeb a internetových stránek ECB. Národní centrální banky mohou navíc protistranám, které nemají přístup ke komunikačním službám, oznámit výsledky přidělení přímo. Oznámení o výsledcích nabídkového řízení obvykle obsahuje tyto informace:“. |
b) |
Třináctá odrážka se nahrazuje tímto: „případně den zahájení a den splatnosti operace, nebo den valuty a den splatnosti nástroje (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB),“. |
c) |
Šestnáctá odrážka se nahrazuje tímto: „jmenovitou hodnotu dluhových cenných papírů (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB), a“. |
d) |
Sedmnáctá odrážka se nahrazuje tímto: „kód ISIN emise (v případě vydávání dluhových cenných papírů ECB).“ |
24. V oddíle 5.2 se první odstavec nahrazuje tímto:
„Národní centrální banky mohou provádět operace na základě dvoustranných postupů. Tyto postupy mohou být použity pro operace jemného doladění na volném trhu a pro strukturální přímé operace (12). V širším smyslu se vymezují jako jakékoliv postupy, při kterých Eurosystém provádí transakci s jednou nebo několika protistranami bez nabídkového řízení. V tomto ohledu je možné rozlišovat dva rozdílné typy dvoustranných postupů: operace, při kterých jsou protistrany kontaktovány Eurosystémem přímo, a operace prováděné prostřednictvím burz cenných papírů a zprostředkovatelů.
25. V oddíle 5.3.1 se tabulka 3 nahrazuje tímto:
„Tabulka 3
Běžné zúčtovací dny pro operace Eurosystému na volném trhu (13)
Nástroj měnové politiky |
Zúčtovací den operací založených na standardních nabídkových řízeních |
Zúčtovací den operací založených na rychlých nabídkových řízeních nebo dvoustranných postupech |
Reverzní transakce |
T + 1 (14) |
T |
Přímé transakce |
— |
Podle tržní úmluvy pro podkladová aktiva |
Vydávání dluhových cenných papírů ECB |
T + 2 |
— |
Měnové swapy |
— |
T, T + 1 or T + 2 |
Příjem termínovaných vkladů |
— |
T |
26. V oddíle 5.3.2 se první odstavec nahrazuje tímto:
„Operace na volném trhu založené na standardních nabídkových řízení (tj. hlavní refinanční operace, dlouhodobější refinanční operace a strukturální operace) se běžně vypořádávají první den následující po dni obchodu, kdy je otevřen systém TARGET2 a všechny příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Vypořádání emise dluhových cenných papírů ECB se však provádí druhý den následující po dni obchodu, kdy je otevřen systém TARGET2 a všechny příslušné systémy vypořádání obchodů s cennými papíry. Eurosystém se v zásadě snaží vypořádávat všechny transakce, které se vztahují k jeho operacím na volném trhu, ve všech členských státech a se všemi protistranami, které poskytly dostatečná podkladová aktiva, ve stejnou dobu. Vzhledem k provozním omezením a technickým vlastnostem systémů vypořádání obchodů s cennými papíry se však okamžik vypořádání operací na volném trhu může v daný den v rámci eurozóny lišit. Okamžik vypořádání hlavních a dlouhodobějších refinančních operací se zpravidla shoduje s okamžikem splacení předchozí operace s odpovídající splatností.“
27. V oddíle 6.1 se ve druhém odstavci zrušuje poznámka pod čarou 2.
28. Oddíl 6.2.1 se mění takto:
a) |
Pátý odstavec se nahrazuje tímto: „Aktiva, která vytvářejí peněžní toky zajišťující cenné papíry kryté aktivy, musí splňovat následující požadavky:
|
b) |
Šestý odstavec se nahrazuje se tímto: „Má-li být aktivum způsobilé, nesmí být v rámci strukturované emise tranše (nebo dílčí tranše) podřízena ostatním tranším stejné emise. Tranše (nebo dílčí tranše) se nepovažuje za podřízenou jiným tranším (nebo dílčím tranším) téže emise, pokud žádná jiná tranše (nebo dílčí tranše) – podle příslušného pořadí přednosti pro splácení ve smyslu prospektu, jež se uplatňuje po doručení výzvy k předčasnému splacení (‚enforcement notice‘) – není splacena (a to co do jistiny i úroku) dříve než tato tranše (nebo dílčí tranše), a tudíž tato tranše (nebo dílčí tranše) ponese ztráty v souvislosti s podkladovými aktivy jako poslední z tranší nebo dílčích tranší strukturované emise. Pokud jde o strukturované emise, kde prospekt umožňuje doručení výzvy k urychlenému splacení (‚acceleration notice‘) a výzvy k předčasnému splacení, nepodřízenost tranše (nebo dílčí tranše) musí být zajištěna z hlediska přednosti plateb jak v případě výzvy k urychlenému splacení, tak v případě výzvy k předčasnému splacení.“ |
c) |
V devátém odstavci (pod nadpisem „Místo vydání“) se poznámka pod čarou č. 7 (první poznámka pod čarou v tomto odstavci) nahrazuje tímto:
|
d) |
Desátý odstavec (první odstavec pod nadpisem „Postupy vypořádávání“) se nahrazuje tímto: „Dluhový nástroj musí být převoditelný v zaknihované formě. Musí být držen a vypořádán v eurozóně prostřednictvím účtu u Eurosystému nebo v systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který splňuje standardy stanovené ECB, aby bezvadnost zajištění a jeho realizace podléhaly právu země členského státu.“ |
e) |
Ve dvanáctém odstavci (jediný odstavec pod nadpisem „Způsobilé trhy“) se poznámka pod čarou č. 13 (poslední poznámka pod čarou) nahrazuje tímto:
|
f) |
Patnáctý odstavec (druhý odstavec pod nadpisem „Místo usazení emitenta/ručitele“) se nahrazuje tímto: „Ručitel musí být usazen v EHP, ledaže by záruka nebyla nutná k dosažení vysokých úvěrových standardů pro obchodovatelná aktiva uvedených v oddíle 6.3.2.“ |
29. Oddíl 6.2.2 se mění takto:
a) |
V druhém odstavci (první odstavec pod nadpisem „Úvěrové pohledávky“) se druhá odrážka nahrazuje tímto: „Druh dlužníka/ručitele: Způsobilými dlužníky a ručiteli jsou nefinanční podniky (18), subjekty veřejného sektoru a mezinárodní či nadnárodní instituce. Každý dlužník je individuálně odpovědný za plné splacení příslušné úvěrové pohledávky (spoludlužníci společně odpovědní za individuální úvěrové pohledávky jsou vyloučeni). |
b) |
V druhém odstavci se třetí odrážka nahrazuje tímto: „Místo usazení dlužníka a ručitele: Dlužník musí být usazen v eurozóně. Rovněž ručitel musí být usazen v eurozóně, ledaže by záruka nebyla nutná k dosažení vysokých úvěrových standardů pro neobchodovatelná aktiva uvedených v oddíle 6.3.3. Tento požadavek se netýká mezinárodních či nadnárodních institucí.“ |
c) |
V druhém odstavci se čtvrtá odrážka nahrazuje tímto: „Úvěrové standardy: Kvalita úvěrových pohledávek se posuzuje podle úvěruschopnosti dlužníka nebo ručitele. Úvěrové pohledávky musí splňovat vysoké úvěrové standardy specifikované v pravidlech rámce hodnocení úvěrového rizika pro neobchodovatelná aktiva, která jsou uvedena v oddíle 6.3.3.“ |
d) |
V druhém odstavci se sedmá odrážka nahrazuje tímto: „Rozhodné právo: Smlouva o úvěrové pohledávce a smlouva mezi protistranou a národní centrální bankou, kterou se úvěrová pohledávka mobilizuje jako zajištění (‚mobilizační smlouva‘), se musí řídit právem členského státu. Celkový počet právních řádů, jimiž se řídí a) protistrana, b) věřitel, c) dlužník, d) ručitel (existuje-li), e) smlouva o úvěrové pohledávce a f) mobilizační smlouva, nesmí být vyšší než dva.“ |
e) |
V druhém odstavci osmé odrážce se poznámka pod čarou 20 nahrazuje tímto:
|
f) |
(Netýká se českého znění.) |
g) |
Ve třetím odstavci šesté odrážce se poznámka pod čarou 22 nahrazuje tímto:
|
30. Oddíl 6.2.3 se mění takto:
a) |
Za pátý odstavec (třetí odstavec pod nadpisem „Pravidla pro využití způsobilých aktiv“) se vkládá nový odstavec, který zní: „Pro účely provádění měnové politiky, zejména ke sledování dodržování pravidel pro používání způsobilých aktiv, pokud jde o úzké propojení, si Eurosystém vyměňuje informace o kapitálových podílech poskytnuté k těmto účelům orgány dohledu. Tyto informace podléhají stejným standardům utajení, jaké uplatňují orgány dohledu.“ |
b) |
Šestý odstavec (čtvrtý odstavec pod nadpisem „Pravidla pro využití způsobilých aktiv“) se nahrazuje tímto: „Tato ustanovení o úzkém propojení se nevztahují na: a) úzké propojení mezi protistranou a subjektem veřejného sektoru v EHP, který je oprávněn vybírat daně, nebo v případě, kdy za dluhový nástroj ručí subjekt veřejného sektoru v EHP, který je oprávněn vybírat daně, b) zajištěné bankovní dluhopisy, emitované v souladu s kritérii stanovenými v čl. 22 odst. 4 směrnice o SKIPCP, nebo c) případy, ve kterých jsou dluhové nástroje chráněny zvláštními právními zárukami srovnatelnými s nástroji uvedenými v písmenu b) jako například v případě i) neobchodovatelných klientských dluhových nástrojů krytých hypotékou, které nejsou cennými papíry, nebo ii) strukturovaných krytých dluhopisů zajištěných hypotečními úvěry na bydlení (tj. určité kryté dluhopisy, které Evropská komise neuznala za kryté dluhopisy vydané v souladu se SKIPCP), které splňují všechna kritéria, jež se vztahují na cenné papíry kryté aktivy podle oddílů 6.2 a 6.3, jakož i následující dodatečná kritéria (19):
|
c) |
Tabulka 4 se nahrazuje tímto: „Tabulka 4 Způsobilá aktiva pro operace měnové politiky Eurosystému
|
31. Oddíl 6.3.1 se mění takto:
a) |
Čtvrtý odstavec se nahrazuje tímto: „Pokud jde o zdroj využitý externí ratingovou institucí, hodnocení musí vycházet z veřejného ratingu. Eurosystém si vyhrazuje právo vyžádat si jakékoli vysvětlení, které bude považovat za nezbytné. V případě cenných papírů krytých aktivy musí být ratingy vysvětleny ve veřejně dostupné ratingové zprávě, která má podobu podrobné zprávy před prodejem či novou emisí a obsahuje mimo jiné komplexní analýzu strukturálních a právních aspektů, podrobné hodnocení souboru zajištění, analýzu účastníků transakce a analýzu veškerých dalších relevantních podrobností transakce. Externí ratingové instituce také musí zveřejňovat pravidelné monitorovací zprávy o cenných papírech krytých aktivy. Zveřejnění těchto zpráv by mělo odpovídat periodicitě a časovému rozvržení kupónových plateb. Tyto zprávy by měly obsahovat přinejmenším aktualizaci základních údajů o transakci (např. složení souboru zajištění, účastníci transakce, kapitálová struktura) a údaje o výsledcích cenného papíru.“ |
b) |
Pátý odstavec se nahrazuje tímto: „Referenční hodnota Eurosystému pro stanovení minimálního požadavku na vysoké úvěrové standardy (‚práh úvěrové kvality‘) odpovídá ratingu ‚single A‘ (23). Eurosystém považuje pravděpodobnost selhání v horizontu jednoho roku ve výši 0,10 % za odpovídající ratingu ‚single A‘, přičemž tato hodnota podléhá pravidelnému přezkoumání. Rámec hodnocení úvěrového rizika vychází z definice selhání podle směrnice o kapitálové přiměřenosti (24). Eurosystém zveřejňuje a pravidelně přehodnocuje nejnižší stupeň ratingu, který splňuje práh úvěrové kvality pro každou z akceptovaných externích ratingových institucí, aniž by přebíral jakoukoli odpovědnost za hodnocení externí ratingové instituce. Pokud jde o cenné papíry kryté aktivy, je referenční hodnota Eurosystému pro stanovení minimálních požadavků na vysoké úvěrové standardy definována ratingem ‚triple A‘ (25) při emisi. Po dobu životnosti cenného papíru krytého aktivy musí být zachován Eurosystémem stanovený minimální rating ‚single A‘. |
c) |
Sedmý odstavec se nahrazuje tímto: „Aktiva, jejichž emitentem či ručitelem je subjekt, na který se vztahuje opatření na zmrazení finančních prostředků nebo jiná opatření uložená Evropskou unií podle článku 75 Smlouvy či členským státem EU, která omezují používání jeho prostředků, nebo jemuž byl na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB pozastaven nebo znemožněn přístup k operacím na volném trhu či stálým facilitám Eurosystému, mohou být vyřazena ze seznamu způsobilých aktiv.“ |
32. Oddíl 6.3.2 se mění takto:
a) |
V prvním odstavci se druhá odrážka nahrazuje tímto: „Hodnocení cenných papírů krytých aktivy ze strany externí ratingové instituce: Pro cenné papíry kryté aktivy vydané 1. března 2010 nebo po tomto datu vyžaduje Eurosystém nejméně dvě hodnocení dané emise ze strany akceptovaných externích ratingových institucí. K určení způsobilosti těchto cenných papírů se uplatňuje pravidlo ‚druhého nejlepšího hodnocení‘, což znamená, že nejen nejlepší, ale i druhé nejlepší dostupné hodnocení ze strany externí ratingové instituce musí splňovat práh úvěrové kvality pro cenné papíry kryté aktivy. Na základě tohoto pravidla Eurosystém vyžaduje, aby obě hodnocení úvěrového rizika byla na úrovni ‚AAA‘/‚Aaa‘ při emisi a na úrovni ‚single A‘ po dobu životnosti cenného papíru, aby byly tyto cenné papíry způsobilé. Od 1. března 2011 musí mít všechny cenné papíry kryté aktivy bez ohledu na datum jejich emise alespoň dvě hodnocení dané emise ze strany akceptovaných externích ratingových institucí, přičemž musí být splněno pravidlo druhého nejlepšího hodnocení, aby byly tyto cenné papíry i nadále způsobilé. Mají-li cenné papíry kryté aktivy vydané před 1. březnem 2010 pouze jedno hodnocení úvěrového rizika, musí do 1. března 2011 získat druhé hodnocení úvěrového rizika. V případě cenných papírů krytých aktivy vydaných před 1. březnem 2009 musí být obě hodnocení úvěrového rizika na úrovni ‚single A‘ po dobu životnosti cenného papíru. V případě cenných papírů krytých aktivy vydaných mezi 1. březnem 2009 a 28. únorem 2010 musí být první hodnocení úvěrového rizika na úrovni ‚AAA‘/‚Aaa‘ při emisi a na úrovni ‚single A‘ po dobu životnosti cenného papíru, zatímco druhé hodnocení úvěrového rizika musí být na úrovni ‚single A‘ jak při emisi (26), tak po dobu životnosti cenného papíru. Zastupitelné navyšované emise (tap issuances) cenných papírů krytých aktivy se považují za nové emise cenných papírů krytých aktivy. Veškeré cenné papíry kryté aktivy vydané pod stejným kódem ISIN musí splňovat kritéria způsobilosti, která se uplatňují ke dni poslední zastupitelné navyšované emise. V případě zastupitelných navyšovaných emisí cenných papírů krytých aktivy, které nejsou v souladu s kritérii způsobilosti uplatňovanými ke dni poslední zastupitelné navyšované emise, se všechny cenné papíry kryté aktivy vydané pod stejným kódem ISIN považují za nezpůsobilé. Toto pravidlo neplatí v případě zastupitelných navyšovaných emisí cenných papírů krytých aktivy, které byly na seznamu způsobilých aktiv Eurosystému k 10. října 2010, pokud se poslední navyšovaná emise uskutečnila před tímto datem. Nezastupitelné navyšované emise se považují za jiné cenné papíry kryté aktivy. |
b) |
V prvním odstavci třetí odrážce se třetí pododrážka nahrazuje tímto: „záruka se musí řídit právními předpisy některého členského státu EU a musí být platná a ve vztahu k ručiteli závazná a vymahatelná.“ |
c) |
(Netýká se českého znění.) |
d) |
V druhém odstavci se druhá odrážka nahrazuje tímto: „Emitenti či ručitelé ze sektoru nefinančních podniků v eurozóně: Jestliže vysoké úvěrové standardy pro obchodovatelná aktiva, která jsou emitována či zaručena nefinančními podniky (27) usazenými v eurozóně, nemohou být určeny na základě hodnocení emise, emitenta nebo ručitele externí ratingovou institucí, použijí se pravidla rámce hodnocení úvěrového rizika pro úvěrové pohledávky a protistranám bude umožněno využití vlastního interního ratingového systému, interních systémů hodnocení úvěrového rizika národních centrálních bank nebo ratingových nástrojů třetích stran. Obchodovatelné dluhové nástroje, které nemají rating a jsou emitované nefinančními podniky, nejsou součástí veřejného seznamu způsobilých obchodovatelných aktiv. |
33. Oddíl 6.3.3 se mění takto:
a) |
V pátém odstavci první odrážce (Dlužníci či věřitelé z veřejného sektoru) se v bodě ii) nahrazuje poznámka pod čarou 35 tímto:
|
b) |
V pátém odstavci první odrážce se v bodě iii) nahrazuje poznámka pod čarou 36 tímto:
|
c) |
V pátém odstavci druhé odrážce (Dlužníci či ručitelé ze sektoru nefinančních podniků) se poznámka pod čarou č. 37 (první poznámka pod čarou v této odrážce) nahrazuje tímto:
|
d) |
V šestém odstavci se třetí odrážka nahrazuje tímto: „záruka se musí řídit právními předpisy některého členského státu EU a musí být platná a ve vztahu k ručiteli závazná a vymahatelná.“ |
34. V oddíle 6.3.4 se čtrnáctý odstavec (první odstavec pod nadpisem „Ratingové nástroje třetích stran“) nahrazuje tímto:
„Tento zdroj zahrnuje subjekty, které vyhodnocují úvěrovou kvalitu dlužníků zejména prostřednictvím kvantitativních modelů systematickým a mechanickým způsobem, přičemž se opírají mimo jiné o audit účetnictví, a jejichž hodnocení úvěrového rizika není určeno ke zveřejnění. Poskytovatel ratingového nástroje, který si přeje účastnit se rámce hodnocení úvěrového rizika, musí národní centrální bance země, ve které je zaregistrován, předložit žádost na základě vzoru poskytnutého Eurosystémem doplněnou o další podklady podle vzoru žádosti. Protistrany, které chtějí pro účely rámce hodnocení úvěrového rizika využít konkrétního poskytovatele ratingového nástroje, jenž není Eurosystémem přijat, musí národní centrální bance země, ve které jsou zaregistrovány, předložit žádost na základě vzoru poskytnutého Eurosystémem doplněnou o další podklady podle vzoru žádosti. O přijetí poskytovatele ratingového nástroje rozhoduje Eurosystém na základě hodnocení souladu s kritérii přijatelnosti stanovenými Eurosystémem (28).
35. V oddíle 6.4.1 se rámeček 7 nahrazuje tímto:
36. Oddíl 6.4.2 se mění takto:
a) |
Třetí odrážka se nahrazuje tímto: „Eurosystém omezuje používání nezajištěných dluhových nástrojů vydaných úvěrovou institucí nebo jakýmkoli jiným subjektem, s nímž je úvěrová instituce v úzkém propojení ve smyslu oddílu 6.2.3. Tato aktiva může protistrana použít jako zajištění jen v rozsahu, ve kterém hodnota přiřazená Eurosystémem takovému zajištění po uplatnění srážek nepřesahuje 10 % celkové hodnoty zajištění poskytnutého touto protistranou po uplatnění srážek. Toto omezení neplatí v případě aktiv, za které ručí subjekt veřejného sektoru, který je oprávněn vybírat daně, nebo nepřesahuje-li hodnota aktiv po uplatnění srážek 50 milionů EUR. V případě fúze dvou či více emitentů takových aktiv nebo v případě vzniku úzkého propojení mezi nimi se tito emitenti považují v souvislosti s uvedeným omezením za jednu skupinu emitentů jen po dobu jednoho roku od uskutečnění fúze či vzniku úzkého propojení.“ |
b) |
V tabulce 6 se poznámka pod čarou č. 4 nahrazuje tímto:
|
37. Oddíl 6.6.1 se mění takto:
a) |
V druhém odstavci se poznámka pod čarou 52 nahrazuje tímto:
|
b) |
Ve třetím odstavci se poznámka pod čarou 53 nahrazuje tímto:
|
38. V oddíle 6.7 se třetí odstavec nahrazuje tímto:
„Protistrany, které jsou pobočkami úvěrových institucí zaregistrovaných mimo země EHP nebo Švýcarska, nemohou taková aktiva jako zajištění používat.“
39. V oddíle 7.1 se čtvrtý odstavec nahrazuje tímto:
„Při uplatňování minimálních rezerv je ECB povinna jednat v souladu s cíli Eurosystému tak, jak jsou definovány v článku 127 Smlouvy a článku 2 statutu ESCB, což mimo jiné znamená i v souladu se zásadou nevyvolávání významného nežádoucího přemísťování nebo převádění vkladů.“
40. Oddíl 7.2 se nahrazuje tímto:
„Podle článku 19.1 statutu ESCB požaduje ECB po úvěrových institucích usazených v členských státech, aby držely minimální rezervy. To znamená, že systému minimálních rezerv Eurosystému podléhají rovněž pobočky zřízené v eurozóně úvěrovými institucemi, které nejsou v eurozóně zaregistrovány. Pobočky úvěrových institucí zaregistrovaných v eurozóně, usazené mimo eurozónu, však tomuto systému nepodléhají.
Instituce jsou automaticky zproštěny povinnosti minimálních rezerv od začátku udržovacího období, ve kterém jim bylo odebráno povolení, nebo se ho vzdaly nebo ve kterém proti nim bylo soudním orgánem nebo jiným příslušným orgánem členského státu zahájeno likvidační řízení. Podle nařízení Rady (ES) č. 2531/98 a nařízení ECB/2003/9 může ECB na základě rovného zacházení zprostit povinnosti v rámci systému minimálních rezerv Eurosystému rovněž instituce, na které se vztahují reorganizační opatření nebo vůči kterým EU podle článku 75 Smlouvy nebo členský stát zavedly opatření spočívající ve zmrazení peněžních prostředků či jiná opatření, která omezují používání jejich peněžních prostředků, nebo instituce, kterým byl na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB pozastaven nebo znemožněn přístup k operacím na volném trhu či stálým facilitám Eurosystému, anebo v případě kdy by uložením povinnosti minimálních rezerv těmto konkrétním institucím nebylo dosaženo cílů systému minimálních rezerv Eurosystému. Pokud je její rozhodnutí o takovém zproštění založeno na cílech systému minimálních rezerv Eurosystému, bere ECB v úvahu jedno či více z těchto kritérií:
— |
instituce má oprávnění vykonávat výhradně zvláštní funkce, |
— |
instituce nesmí vykonávat aktivní bankovní funkce v hospodářské soutěži s ostatními úvěrovými institucemi, nebo |
— |
instituce má zákonnou povinnost mít všechny své vklady účelově vázány pro regionální nebo mezinárodní rozvojovou pomoc. |
ECB sestavuje a vede seznam institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv Eurosystému. ECB také zveřejňuje seznam institucí, které byly zproštěny povinností v rámci tohoto systému z jiných důvodů, než že se na ně vztahují reorganizační opatření, zmrazení prostředků či jiná opatření přijatá EU podle článku 75 Smlouvy nebo členským státem, která omezují používání jejich prostředků, nebo že jim byl na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB pozastaven nebo znemožněn přístup k operacím na volném trhu či stálým facilitám Eurosystému (29). Na tyto seznamy se protistrany mohou spoléhat při zjišťování toho, zda mají závazky vůči jiné instituci, která je sama povinna držet minimální rezervy. Tyto seznamy, které jsou zveřejňovány každý kalendářní měsíc v poslední obchodní den Eurosystému po skončení pracovní doby, jsou platné pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv pro udržovací období počínající ve druhém kalendářním měsíci následujícím po daném měsíci. Seznam zveřejněný na konci února tak například bude platný pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv pro udržovací období začínající v dubnu.
41. Oddíl 7.3 se mění takto:
a) |
V sedmém odstavci (druhý odstavec pod nadpisem „Výpočet povinnosti minimálních rezerv“) se poznámka pod čarou č. 7 nahrazuje tímto:
|
b) |
V rámečku 9 se poznámka (*) nahrazuje tímto:
|
42. V oddíle 7.4 se druhý odstavec (první odstavec pod nadpisem „Držení minimálních rezerv“) nahrazuje tímto:
„Každá instituce musí držet minimální rezervy na jednom nebo několika účtech minimálních rezerv u národní centrální banky v každém zúčastněném členském státě, v němž je zaregistrována. Má-li instituce v některém členském státě více než jednu provozovnu, odpovídá za splnění úhrnné povinnosti minimálních rezerv všech domácích provozoven instituce ústředí (30). Má-li instituce provozovny ve více než jednom členském státě, je povinna držet minimální rezervy u národní centrální banky každého členského státu, ve kterém má provozovnu, a to v závislosti na svém základu pro stanovení minimálních rezerv v odpovídajícím členské státě.
43. Dodatek 2 se mění takto:
a) |
Definice „úzkého propojení“ se nahrazuje tímto: „Úzké propojení (Close links): situace, kdy je protistrana spojena s emitentem/dlužníkem/ručitelem způsobilých aktiv z následujících důvodů: a) protistrana vlastní přímo, případně nepřímo prostřednictvím jednoho či více podniků, 20 % či více kapitálu emitenta/dlužníka/ručitele, nebo b) emitent/dlužník/ručitel vlastní přímo, případně nepřímo prostřednictvím jednoho či více podniků, 20 % či více kapitálu protistrany, nebo c) třetí strana vlastní více než 20 % kapitálu protistrany a více než 20 % kapitálu emitenta/dlužníka/ručitele, ať už přímo, nebo nepřímo prostřednictvím jednoho či více podniků.“ |
b) |
Definice „úvěrové instituce“ se nahrazuje tímto: „Úvěrová instituce (Credit institution): úvěrová instituce ve smyslu článku 2 a čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (31), jak byly provedeny ve vnitrostátním právu, která podléhá dohledu ze strany příslušného orgánu, nebo jiná úvěrová instituce ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, která podléhá dohledu, který je srovnatelný s dohledem ze strany příslušného orgánu. |
c) |
Definice „elektronických peněz“ se zrušuje. |
d) |
Vkládá se definice „podpory“ likvidity při transakci s cennými papíry krytými aktivy: „Podpora likvidity při transakci s cennými papíry krytými aktivy: strukturální nastavení, kterého lze využít ke krytí případného dočasného výpadku peněžních toků, k němuž může po dobu životnosti transakce dojít.“ |
e) |
Definice „ratingových nástrojů“ se nahrazuje tímto: „Ratingové nástroje (Rating tools, RT): zdroj hodnocení úvěrové kvality, který je součástí rámce hodnocení úvěrového rizika a který je poskytován subjekty, jež hodnotí úvěrovou kvalitu dlužníků zejména prostřednictvím kvantitativních modelů systematickým a mechanickým způsobem, přičemž se opírají mimo jiné o audit účetnictví, a jejichž hodnocení úvěrového rizika není určeno ke zveřejnění. Tyto subjekty musí být jednotlivě schváleny Eurosystémem, aby se mohly stát součástí rámce hodnocení úvěrového rizika.“ |
f) |
Definice „smlouvy“ se nahrazuje tímto: „Smlouva: Smlouva o fungování Evropské unie.“ |
44. Dodatek 4 se mění takto:
a) |
V oddíle 1 se za název nařízení (ES) č. 2533/98 doplňuje tato poznámka po čarou (*):
|
b) |
V oddíle 2 se první odstavec nahrazuje tímto: „Účelem nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2008/32) (32) je umožnit ECB, a v souladu s článkem 5.2 statutu ESCB i národním centrálním bankám v rámci jejich možností, shromažďovat nezbytné statistické informace ke splnění úkolů ESCB, zejména pak jeho úkolu vymezovat a provádět měnovou politiku Unie podle čl. 127 odst. 2 první odrážky Smlouvy o fungování Evropské Unie. Statistické informace shromážděné v souladu s nařízením ECB/2008/32 slouží k sestavování konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí, jejímž hlavním účelem je poskytnout ECB ucelený statistický obraz měnového vývoje, obsahující agregovaná finanční aktiva a pasiva měnových finančních institucí zúčastněných členských států, na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor. |
c) |
V oddíle 2 se čtvrtý odstavec nahrazuje tímto: „Za druhé, zpravodajská povinnost stanovená v nařízení ECB/2008/32 musí dodržovat zásady průhlednosti a právní jistoty. Důvodem je skutečnost, že uvedené nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v celé eurozóně. Ukládá povinností přímo fyzickým a právnickým osobám, na které může ECB v případě neplnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB uvalovat sankce (viz článek 7 nařízení Rady (ES) č. 2533/98). Zpravodajská povinnost je tudíž jasně definována a možnosti uplatnění pravomoci ze strany ECB při ověřování nebo nuceném shromažďování statistických informací se řídí identifikovatelnými zásadami. Za třetí, ECB musí v souladu se statistickými zásadami, kterými se řídí vývoj, vypracovávání a šíření statistiky ze strany ESCB, minimalizovat související zpravodajskou zátěž (viz článek 3a nařízení Rady (ES) č. 2533/98). Tyto zásady jsou podrobněji vymezeny ve veřejném závazku ESCB v oblasti evropské statistiky zveřejněném na internetových stránkách ECB.“ |
d) |
V oddíle 2 se pátý odstavec nahrazuje tímto: „Statistické informace shromážděné národními centrálními bankami podle nařízení ECB/2008/32 slouží rovněž k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (33). |
e) |
V oddíle 2 se šestý odstavec nahrazuje tímto: „Nařízení ECB/2008/32 se omezuje na obecné vymezení skutečného souboru zpravodajských jednotek, jeho statistických zpravodajských povinností a zásad, na jejichž základě ECB a národní centrální banky obvykle vykonávají svou pravomoc ověřovat nebo nuceně shromažďovat statistické informace. Podrobnosti o statistických informacích vykazovaných za účelem splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a o minimálních standardech, které musí být dodržovány, jsou uvedeny v přílohách I až IV nařízení ECB/2008/32.“ |
f) |
Oddíl 3 se nahrazuje tímto: „Měnové finanční instituce zahrnují rezidentské úvěrové instituce, jak jsou definovány v právních předpisech Unie, a všechny ostatní rezidentské finanční instituce, předmětem jejichž činnosti je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a na vlastní účet (alespoň v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů. V souladu se zásadami třídění uvedenými v příloze I nařízení ECB/2008/32 ECB vytváří a vede seznam institucí podle této definice. Pravomoc vytvářet a udržovat tento seznam měnových finančních institucí pro statistické účely má Výkonná rada ECB. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce, které jsou rezidenty na území eurozóny. Národní centrální banky mohou udělit výjimky malým měnovým finančním institucím podle článku 8 nařízení ECB/2008/32. Ty umožňují národním centrálním bankám uplatňovat metodu ‚zbytkové části‘ (‚cutting off the tail‘).“ |
g) |
Oddíl 4 se nahrazuje tímto: „Pro sestavení konsolidované rozvahy musí skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazovat statistické informace vztahující se k jejich rozvaze měsíčně. Další informace jsou vyžadovány čtvrtletně. Vykazované statistické informace jsou podrobněji uvedeny v příloze I nařízení ECB/2008/32. Příslušné statistické údaje shromažďují národní centrální banky, jež musí stanovit postupy pro vykazování, které mají být dodržovány. Nařízení ECB/2008/32 nebrání národním centrálním bankám, aby od skutečného souboru zpravodajských jednotek shromažďovaly statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí, a který slouží též jiným statistickým účelům. Tím však nesmí být dotčeno plnění statistické povinnosti stanovené v nařízení ECB/2008/32. V určitých případech se ECB může ke splnění svých požadavků spolehnout na statistické informace shromážděné pro jiné účely. V důsledku udělení shora vymezených výjimek ze strany národních centrálních bank se na dotčené malé měnové finanční instituce vztahuje snížená statistická zpravodajská povinnost (jež znamená mimo jiné pouze čtvrtletní výkaznictví), která je povinná v kontextu minimálních rezerv a vymezená v příloze III nařízení ECB/2008/32. Požadavky na ty malé měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi, jsou stanoveny v článku 8 uvedeného nařízení. Měnové finanční instituce, kterým byla udělena výjimka, však mají možnost plnit úplnou zpravodajskou povinnost.“ |
h) |
V oddíle 5 se první až osmý odstavec nahrazují tímto: „Za účelem minimalizace zpravodajské zátěže a zamezení zdvojení při shromažďování statistických informací jsou statistické informace týkající se rozvahy, jež vykazují měnové finanční instituce podle nařízení ECB/2008/32, využívány také k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv podle nařízení ECB/2003/9. Pro statistické účely musí zpravodajská jednotka vykazovat údaje své příslušné národní centrální bance podle rámce uvedeného v tabulce 1 níže, která je součástí přílohy III nařízení ECB/2008/32. Pole označená v tabulce 1 symbolem ‚(*)‘ jsou využívána vykazujícími institucemi k výpočtu jejich základu pro stanovení minimálních rezerv (viz rámeček 9 v kapitole 7). Ke správnému vypočtení základu pro stanovení minimálních rezerv, na nějž se uplatňuje kladná sazba, je nutné podrobné členění vkladů s dohodnutou splatností nad dva roky, vkladů s výpovědní lhůtou nad dva roky a závazků z repo operací úvěrových institucí vůči sektoru ‚měnových finančních institucí‘ (‚tuzemských‘ a těch z ‚ostatních zúčastněných členských států‘), ‚úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, ECB a národním centrálním bankám‘ a ‚vládním institucím‘ a vůči ‚zbytku světa‘. V závislosti na vnitrostátních systémech shromažďování informací a aniž je dotčena plná shoda s definicemi a zásadami klasifikace pro rozvahu měnových finančních institucí stanovenými v nařízení ECB/2008/32, mohou úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv vykazovat místo toho údaje nutné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, s výjimkou údajů o obchodovatelných nástrojích, v souladu s tabulkou 1a za předpokladu, že to neovlivní položky vyznačené v tabulce 1 tučným písmem. Příloha III nařízení ECB/2008/32 obsahuje zvláštní a přechodná ustanovení a ustanovení o fúzích zahrnujících úvěrové instituce ve vztahu k uplatňování systému minimálních rezerv. Příloha III nařízení ECB/2008/32 obsahuje zejména statistické výkaznictví pro úvěrové instituce ve ‚zbytkové části‘. Úvěrové instituce ve ‚zbytkové části‘ vykazují přinejmenším čtvrtletní údaje nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv v souladu s tabulkou 1a. Tyto instituce zajistí, aby výkazy podle tabulky 1a plně odpovídaly definicím a klasifikacím použitým v tabulce 1. Údaje pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv v institucích ve ‚zbytkové části‘ pro tři udržovací období rezerv vycházejí z údajů ke konci čtvrtletí, které shromažďují národní centrální banky. Příloha III uvedeného nařízení obsahuje rovněž ustanovení o vykazování skupiny úvěrových institucí na agregovaném základě. Po obdržení povolení od ECB mohou úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv v rámci území jednoho státu vykazovat statistické údaje týkající se jejich konsolidovaného základu pro stanovení minimálních rezerv jako skupina, pokud se všechny dotčené instituce vzdají výhod odpočtu jakýchkoli paušálních odpočitatelných položek od povinnosti minimálních rezerv. Výhoda odpočtu paušální položky však zůstává v platnosti pro skupinu jako celek. Pokud bylo skupině úvěrových institucí povoleno držet minimální rezervy přes zprostředkovatele, avšak tyto úvěrové instituce výhody takového skupinového vykazování nevyužívají, mohou národní centrální banky oprávnit zprostředkovatele k provádění agregovaného statistického vykazování (jiného než ve vztahu k základu pro stanovení minimálních rezerv) jménem úvěrových institucí. Výhoda odpočtu paušální položky v tomto případě zůstává v platnosti pro každého člena skupiny. Všechny dotčené instituce se v seznamu měnových finančních institucí vedeném ECB uvádějí jednotlivě. Příloha uvedeného nařízení dále obsahuje ustanovení, která se mají uplatnit v případě fúzí, na nichž se podílejí úvěrové instituce. Výrazy ‚fúze‘, ‚fúzující instituce‘ a ‚nabývající instituce‘ mají význam uvedený v článku 1 nařízení ECB/2003/9. Pro udržovací období, během kterého se fúze uskutečňuje, se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte a musí být splněna v souladu s článkem 13 uvedeného nařízení. Pro následující udržovací období se povinnost minimálních rezerv nabývající instituce vypočte ze základu pro stanovení minimálních rezerv a případně podle statistických údajů vykázaných podle zvláštních pravidel (viz tabulka v příloze III nařízení ECB/2008/32). Jinak se použijí běžná pravidla pro vykazování statistických informací a pro výpočet povinných minimálních rezerv, jak je stanoví článek 3 nařízení ECB/2003/9. Příslušná národní centrální banka může navíc nabývající instituci povolit, aby plnila svou statistickou zpravodajskou povinnost prostřednictvím dočasných postupů. Tato odchylka od běžného postupu vykazování musí být omezena na co nejkratší dobu a neměla by překročit šest měsíců od uskutečnění fúze. Touto odchylkou není dotčena povinnost nabývající instituce splnit svou zpravodajskou povinnost podle nařízení ECB/2008/32 a případně její povinnost převzít zpravodajskou povinnost fúzujících institucí.“ |
i) |
Oddíl 6 se nahrazuje tímto: „ECB a národní centrální banky vykonávají pravomoc ověřovat a nuceně shromažďovat statistické informace, kdykoliv nejsou splněny minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy. Tyto minimální standardy jsou stanoveny v příloze IV nařízení ECB/2008/32.“ |
j) |
Oddíl 7 se nahrazuje tímto: „Vzhledem k tomu, že článek 34.1 statutu ESCB nezakládá práva ani neukládá povinnosti pro členské státy, na které se vztahuje výjimka (článek 42.1 statutu ESCB), a pro Dánsko (článek 2 Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Dánska) a není použitelný na Velkou Británii (článek 8 Protokolu o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska), je nařízení ECB/2008/32 použitelné pouze v zúčastněných členských státech. Článek 5 statutu ESCB, který se týká pravomocí ECB a národních centrálních bank v oblasti statistiky, a nařízení Rady (ES) č. 2533/98 jsou však použitelné ve všech členských státech. To rovněž znamená, společně s čl. 4 odst. 3 druhou a třetí odrážkou Smlouvy o Evropské unii, že nezúčastněné členské státy mají povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky k tomu, aby se mohly stát zúčastněnými členskými státy. Tato povinnost je výslovně stanovena v článku 4 a 17. bodu odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 2533/98. Z důvodů průhlednosti je tato zvláštní povinnost znovu uvedena i v bodech odůvodnění nařízení ECB/2008/32.“ |
k) |
Tabulka se nahrazuje tímto: „Tabulka 1 Měsíční stavy (34)
|
45. Dodatek 6 se mění takto:
a) |
V úvodní části oddílu 1 se poznámky pod čarou č. 1 a 2 nahrazují tímto:
|
b) |
V oddíle 1 písmenu a) se třetí odstavec nahrazuje tímto: „V případě porušení pravidel týkajících se využití podkladových aktiv (39) se finanční postihy vypočítají na základě částky nezpůsobilých aktiv (nebo aktiv, které protistrana nesmí využít), která: i) protistrana poskytla národní centrální bance nebo ECB, anebo která ii) protistrana neodstranila do dvaceti pracovních dní, které uplynou od okamžiku, ke kterému se způsobilá aktiva stala nezpůsobilými nebo nesmí být protistranou nadále používána, vynásobené koeficientem 1/360. |
c) |
V oddíle 2.1 se druhý odstavec nahrazuje tímto: „Tyto finanční postihy a dočasná vyloučení se rovněž uplatní, aniž je tím dotčen oddíl 2.3, při jakémkoli dalším následném porušení, ke kterému dojde v průběhu každého dvanáctiměsíčního období.“ |
d) |
V oddíle 2.2 se druhý odstavec nahrazuje tímto: „Tyto finanční postihy a dočasná vyloučení se rovněž uplatní, aniž je tím dotčen oddíl 2.3, při jakémkoli dalším následném porušení, ke kterému dojde v průběhu každého dvanáctiměsíčního období.“ |
(1) Je nutné poznamenat, že národní centrální banky těch členských států, které v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie jednotnou měnu nepřijaly, si v oblasti měnové politiky zachovávají své pravomoci v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a tudíž se neúčastní provádění jednotné měnové politiky.
(2) V tomto dokumentu se výrazem ‚národní centrální banky‘ rozumí národní centrální banky členských států, které v souladu se Smlouvou přijaly jednotnou měnu.
(3) Na tyto informace se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství podle článku 37 statutu ESCB.
(4) V tomto dokumentu se výrazem ‚členský stát‘ rozumí členský stát, který v souladu se Smlouvou přijal jednotnou měnu.“
(5) Různé postupy pro provádění operací Eurosystému na volném trhu, tj. standardní nabídková řízení, rychlá nabídková řízení a dvoustranné postupy, jsou popsány v kapitole 5. V případě standardních nabídkových řízení uplyne od vyhlášení nabídkového řízení do potvrzení výsledků přidělení maximálně 24 hodin. Standardních nabídkových řízení se mohou zúčastnit všechny protistrany, které splňují obecná kritéria způsobilosti uvedená v oddílu 2.1 Rychlá nabídková řízení se obvykle provádějí v časovém rámci 90 minut. Eurosystém může zvolit omezený počet protistran, které se rychlých nabídkových řízení zúčastní. Pojmem ‚dvoustranné postupy‘ se rozumí jakýkoli případ, ve kterém Eurosystém provádí transakci s jednou nebo několika protistranami bez použití postupů nabídkových řízení. Mezi dvoustranné postupy patří operace prováděné prostřednictvím burz cenných papírů nebo zprostředkovatelů.“
(6) Harmonizovaný dohled nad úvěrovými institucemi je založen směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).“
(7) Přichází-li to v úvahu v případě výzev k dodatkové úhradě.“
(8) Termínované vklady jsou drženy na účtech u národních centrálních bank; tak by tomu bylo i v případě, kdy by takovéto operace prováděla centralizovaně ECB.“
(9) Pokud jde o vydávání dluhových cenných papírů ECB, může ECB rozhodnout, že nabídky mají být vyjádřeny prostřednictvím ceny a ne prostřednictvím úrokové sazby. V takových případech musí být cena vyjádřena procentem jmenovité hodnoty.
(10) Při měnových swapech s proměnlivou sazbou musí protistrana uvést pevně stanovenou částku měny, se kterou si přeje s Eurosystémem obchodovat, a odpovídající úroveň swapových bodů.“
(11) Nebo vypořádat v hotovosti v případě operací na absorpci likvidity.“
(12) Rada guvernérů ECB může rozhodnout, že za výjimečných okolností může tyto operace provádět sama ECB.“
(13) T označuje den obchodu. Zúčtovacím dnem se rozumí obchodní dny Eurosystému.
(14) Pokud běžný zúčtovací den hlavních nebo dlouhodobějších refinančních operací připadá na den pracovního klidu, může se ECB rozhodnout použít jiný zúčtovací den, avšak s možností vypořádání ve stejný den. Zúčtovací dny hlavních a dlouhodobějších refinančních operací jsou stanoveny předem v kalendáři operací nabídkových řízení Eurosystému (viz bod 5.1.2).“
(15) Tento požadavek nevylučuje cenné papíry kryté aktivy v případě, že struktura emise zahrnuje dvě jednotky pro speciální účel a ve vztahu k těmto jednotkám pro speciální účel je splněn požadavek na ‚skutečný prodej‘, takže dluhové nástroje, které druhá jednotka pro speciální účel vydá, jsou přímo či nepřímo kryty původním souborem aktiv a veškeré peněžní toky z aktiv vytvářejících peněžní toky jsou převáděny z první jednotky pro speciální účel na druhou jednotku pro speciální účel.
(16) Toto omezení nezahrnuje swapy, které jsou při transakcích s cennými papíry krytými aktivy používány výhradně za účelem hedgingu.
(17) Cenné papíry kryté aktivy, které jsou na seznamu způsobilých obchodovatelných aktiv s platností od 10. října 2010, jsou z tohoto požadavku vyňaty a jsou způsobilé do 9. října 2011.
(18) Ve smyslu definice v ESA 95.“
(19) Strukturované kryté dluhopisy, které byly předloženy před 10. října 2010 a které nejsou v souladu s těmito kritérii, lze používat do 31. března 2011.“
(20) Další podrobnosti jsou uvedeny v oddíle 6.2.1.
(21) Další podrobnosti jsou uvedeny v oddíle 6.2.2.
(22) V případě obchodovatelných dluhových nástrojů bez ratingu, emitovaných nebo zaručených nefinančními podniky, úvěrový standard závisí na hodnocení úvěrového rizika zdrojem, který zvolila příslušná protistrana v souladu s pravidly rámce hodnocení úvěrového rizika pro úvěrové pohledávky, která jsou uvedena v bodě 6.3.3. V případě těchto obchodovatelných dluhových nástrojů byla upravena následující kritéria způsobilosti pro obchodovatelná aktiva: místo usazení emitenta/ručitele: eurozóna; místo vydání: eurozóna.“
(23) ‚Single A‘ znamená minimální dlouhodobý rating ‚A-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, ‚A3‘ od agentury Moody’s nebo ‚AL‘ od DBRS.
(24) Jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201).
(25) ‚Triple A‘ znamená dlouhodobý rating ‚AAA‘ od agentury Fitch, Standard & Poor’s nebo DBRS nebo ‚Aaa‘ od agentury Moody's, nebo není-li k dispozici, krátkodobý rating ‚F1+‘ od agentury Fitch nebo ‚A-1+‘ od agentury Standard & Poor’s nebo ‚R-1H‘ od DBRS.“
(26) Pokud jde o druhé hodnocení ze strany akceptované externí ratingové instituce, znamená hodnocení úvěrového rizika při emisi hodnocení v okamžiku, kdy jej externí ratingová instituce poprvé vydala nebo zveřejnila.“
(27) Viz poznámka pod čarou 12 v této kapitole.“
(28) Kritéria přijatelnosti jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu).“
(29) Seznamy jsou veřejnosti přístupné na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu).“
(30) Pokud instituce nemá ústředí v členském státě, ve kterém je usazena, musí určit hlavní pobočku, která bude odpovídat za plnění úhrnné povinnosti minimálních rezerv všech provozoven instituce v příslušném členském státě.“
(31) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.“
(32) Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 14.“
(33) Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10.“
(34) Pole označená ‚*‘ se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv. Pokud jde o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené ECB. Pole vytištěná slabě vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv (PMR). Viz též zvláštní pravidla o uplatňování minimálních rezerv v příloze III nařízení ECB/2008/32.
(35) Vykazování této položky je do odvolání dobrovolné.
(36) Údaje v této položce je možné shromáždit různými statistickými postupy, které stanoví národní centrální banky v souladu s pravidly obsaženými v části 2 přílohy I nařízení ECB/2008/32.
(37) Centrální protistrany.
(38) Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem/neregistrovaná společenství.“
(39) Následující ustanovení se použijí též v případě, kdy a) protistrana použije nezpůsobilá aktiva nebo poskytne informace, které nepříznivě ovlivní hodnotu zajištění, například nesprávné nebo neaktuální informace o zůstatku použité úvěrové pohledávky, nebo b) protistrana použije aktiva, která jsou nezpůsobilá v důsledku existence úzkého propojení mezi emitentem/dlužníkem a protistranou.“
PŘÍLOHA II
Oddíly 6.3 a 6.4 a dodatek 2 k příloze I obecných zásad ECB/2000/7 příloze se mění takto:
1) V oddíle 6.3.1 se pátý odstavec nahrazuje tímto:
„Referenční hodnota Eurosystému pro stanovení minimálního požadavku na vysoké úvěrové standardy (jeho ‚práh úvěrové kvality‘) odpovídá ratingu na úrovni stupně úvěrové kvality 3 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému (1). Eurosystém považuje pravděpodobnost selhání v horizontu jednoho roku ve výši 0,40 % za odpovídající ratingu na úrovni stupně úvěrové kvality 3, přičemž tato hodnota podléhá pravidelnému přezkoumání. Rámec hodnocení úvěrového rizika vychází z definice selhání podle směrnice o kapitálové přiměřenosti (2). Eurosystém zveřejňuje a pravidelně přehodnocuje nejnižší stupeň ratingu, který splňuje práh úvěrové kvality pro každou z akceptovaných externích ratingových institucí, aniž by přebíral jakoukoli odpovědnost za hodnocení externí ratingové instituce. Pokud jde o cenné papíry kryté aktivy, je referenční hodnota Eurosystému pro stanovení minimálních požadavků na vysoké úvěrové standardy definována ratingem ‚triple A‘ (3) při emisi. Po dobu životnosti cenného papíru krytého aktivy musí být zachován Eurosystémem stanovený minimální práh úvěrové kvality na úrovni stupně úvěrové kvality 2 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému (‚single A‘) (4). Pokud jde o klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, referenční hodnota Eurosystému pro stanovení minimálního požadavku na vysoké úvěrové standardy odpovídá ratingu na úrovni stupně úvěrové kvality 2 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému (‚single A‘). Eurosystém považuje pravděpodobnost selhání v horizontu jednoho roku ve výši 0,10 % za odpovídající ratingu na úrovni stupně úvěrové kvality 2, přičemž tato hodnota podléhá pravidelnému přezkoumání.
2) V oddílu 6.3.3 se sedmý odstavec (jediný odstavec pod nadpisem „Neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou“) nahrazuje tímto:
„Vysoké úvěrové standardy pro neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou musí odpovídat stupni úvěrové kvality 2 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému (5). V případě těchto dluhových nástrojů bude rámec hodnocení úvěrového rizika specifický pro daný právní systém uveden národní centrální bankou v příslušné národní dokumentaci.
3) V oddíle 6.3.5 se druhý a třetí odstavec nahrazují tímto:
„První součástí procesu je každoroční sestavení statických souborů způsobilých dlužníků poskytovatelem systému hodnocení úvěrového rizika. Jedná se o soubory zahrnující všechny dlužníky z podnikového i veřejného sektoru, kteří v systému obdrželi hodnocení úvěrového rizika vyhovující jedné z těchto podmínek:
Statický soubor |
Podmínka |
Statický soubor pro stupně úvěrové kvality 1 a 2 |
PS(i,t) (6) ≤ 0,10 % |
Statický soubor pro stupeň úvěrové kvality 3 |
0,10 % < PS(i,t) ≤ 0,40 % |
Všichni dlužníci, kteří na začátku období t splňují jednu z těchto podmínek, tvoří odpovídající statický soubor v okamžiku t. Na konci dvanáctiměsíčního období se vypočítá skutečná míra selhání pro statické soubory dlužníků v okamžiku t. Poskytovatel ratingového systému musí souhlasit s tím, že každoročně předloží Eurosystému počet způsobilých dlužníků v rámci statických souborů v okamžiku t a počet dlužníků ze statického souboru (t), u nichž v následujícím dvanáctiměsíčním období došlo k selhání.“
4) Oddíl 6.4.2 se mění takto:
a) |
Čtvrtá odrážka se nahrazuje tímto: „Na jednotlivé dluhové nástroje kategorie V se uplatňuje srážka ve výši 16 % bez ohledu na jejich splatnost či kupónovou strukturu.“ |
b) |
Pátá odrážka se nahrazuje tímto: „Na jednotlivé cenné papíry kryté aktivy, zajištěné bankovní dluhopisy (zajištěné bankovní dluhopisy typu Jumbo, tradiční zajištěné bankovní dluhopisy a ostatní zajištěné bankovní dluhopisy) a nezajištěné dluhové nástroje úvěrových institucí, které jsou teoreticky oceněny podle oddílu 6.5, se vztahuje dodatečná srážka při ocenění. Tato srážka je aplikována přímo na teoretické ocenění dluhového nástroje v podobě snížení ceny o 5 %.“ |
c) |
Tabulka 6 se nahrazuje tímto: „Tabulka 6 Kategorie obchodovatelných aktiv podle likvidity (7)
|
d) |
Sedmá odrážka se nahrazuje tímto: „U obchodovatelných dluhových nástrojů kategorie likvidity I až IV s kupóny s proměnlivou sazbou (12) se uplatňují srážky uplatňované na nástroje s pevným kupónem se zbytkovou splatností do jednoho roku v té kategorii likvidity a úvěrové kvality, do níž byl nástroj zařazen. |
e) |
Tabulka 7 se nahrazuje tímto: „Tabulka 7 Úrovně srážek při ocenění uplatňované u způsobilých obchodovatelných aktiv
|
f) |
Tabulka 8 se nahrazuje tímto: „Tabulka 8 Úrovně srážek při ocenění uplatňované u způsobilých obchodovatelných dluhových nástrojů kategorie I až IV s inverzní proměnlivou sazbou
|
5) Oddíl 6.4.3 se mění takto:
a) |
V prvním odstavci se první a druhá odrážka nahrazují tímto: „Jednotlivé úvěrové pohledávky podléhají specifickým srážkám při ocenění. Srážky se liší podle zbytkové splatnosti, typu úrokových plateb (pevné nebo proměnlivé), kategorie úvěrové kvality a metodiky oceňování uplatňované národní centrální bankou (viz oddíl 6.5), jak je popsáno v tabulce 9 (15). U úvěrových pohledávek s proměnlivými úrokovými platbami se uplatňují srážky uplatňované na úvěrové pohledávky s pevnými úrokovými platbami se zbytkovou splatností do jednoho roku, které mají stejnou úvěrovou kvalitu a uplatňuje se u nich stejná metodika oceňování (ocenění na základě teoretické ceny přiřazené národní centrální bankou nebo na základě zůstatku přiřazeného národní centrální bankou). Úroková platba se považuje za platbu při proměnlivé sazbě, pokud je vázána na referenční úrokovou sazbu a pokud se další nastavení platby uskuteční do jednoho roku. Úrokové platby se lhůtou nastavení delší než jeden rok se považují za platby při pevné sazbě a příslušnou splatností pro účely srážky je zbytková splatnost úvěrové pohledávky. |
b) |
Tabulka 9 se nahrazuje tímto: „Tabulka 9 Úrovně srážek při ocenění uplatňované u úvěrových pohledávek s úrokovými platbami při pevné sazbě
|
c) |
Druhý odstavec se nahrazuje tímto: „Na neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou s ratingem na úrovni stupně úvěrové kvality 2 harmonizované ratingové stupnice Eurosystému se uplatňuje srážka při ocenění ve výši 24 %.“ |
6) Dodatek 2 se mění takto:
Definice „snížení ceny při ocenění“ se nahrazuje tímto:
„Snížení ceny při ocenění (Valuation markdown): opatření ke kontrole rizika uplatňované na podkladová aktiva využívaná při reverzních transakcích, při kterém centrální banka sníží teoretickou tržní cenu aktiv o určité procento předtím, než uplatní jakoukoli srážku při ocenění.“
(1) Harmonizovaná ratingová stupnice Eurosystému je zveřejněna na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu). Úvěrové hodnocení na úrovni stupně úvěrové kvality 3 znamená minimální dlouhodobý rating ‚BBB-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, ‚Baa3‘ od agentury Moody’s nebo ‚BBB‘ od DBRS.
(2) Jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201).
(3) ‚Triple A‘ znamená minimální dlouhodobý rating ‚AAA‘ od agentury Fitch, Standard & Poor’s nebo DBRS nebo ‚Aaa‘ od agentury Moody's, nebo není-li k dispozici, krátkodobý rating ‚F1+‘ od agentury Fitch nebo ‚A-1+‘ od agentury Standard & Poor’s nebo ‚R-1H‘ od DBRS.
(4) ‚Single A‘ znamená minimální dlouhodobý rating ‚A-‘ od agentury Fitch nebo Standard & Poor's, ‚A3‘ od agentury Moody’s nebo ‚AL‘ od DBRS.“
(5) Podle harmonizované ratingové stupnice Eurosystému zveřejněné na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu).“
(6) PS(i,t) označuje pravděpodobnost selhání, kterou systém hodnocení úvěrového rizika přiřadil dlužníkovi i v okamžiku t.
(7) Kategorii likvidity obecně určuje klasifikace emitenta. Veškeré cenné papíry kryté aktivy se však zařazují do kategorie V, a to bez ohledu na klasifikaci emitenta. Zajištěné bankovní dluhopisy typu Jumbo patří do kategorie II, na rozdíl od tradičních zajištěných bankovních dluhopisů a ostatních dluhových nástrojů úvěrových institucí, které patří do kategorií III a IV.
(8) Dluhové cenné papíry vydané ECB a dluhové nástroje vydané národními centrálními bankami před přijetím eura příslušným členským státem jsou zahrnuty do kategorie likvidity I.
(9) Do kategorie zajištěných bankovních dluhopisů typu Jumbo patří pouze dluhové nástroje s objemem emise alespoň 1 mld. EUR, pro které nabídnou alespoň tři tvůrci trhu řádnou kupní a prodejní cenu.
(10) Do kategorie likvidity II patří pouze obchodovatelná aktiva vydaná emitenty, kteří byli ECB označeny za agentury. Obchodovatelná aktiva vydaná jinými agenturami spadají do kategorie likvidity III nebo IV v závislosti na typu emitenta a typu aktiva.
(11) Kryté dluhopisy jiné než ty vydané v souladu se SKIPCP, včetně strukturovaných krytých dluhopisů a krytých dluhopisů vydaných více emitenty, patří do kategorie III.“
(12) Kupónová platba se považuje za platbu při proměnlivé sazbě, pokud je kupón vázán na referenční úrokovou sazbu a pokud se další nastavení kupónu uskuteční do jednoho roku. Kupónové platby se lhůtou nastavení delší než jeden rok se považují za platby při pevné sazbě a příslušnou splatností pro účely srážky je zbytková splatnost dluhového nástroje.“
(13) Na jednotlivé cenné papíry kryté aktivy, zajištěné bankovní dluhopisy (zajištěné bankovní dluhopisy typu Jumbo, tradiční zajištěné bankovní dluhopisy a ostatní zajištěné bankovní dluhopisy) a nezajištěné bankovní dluhopisy, které jsou teoreticky oceněny podle oddílu 6.5, se vztahuje dodatečná srážka při ocenění. Tato srážka je aplikována přímo na teoretické ocenění dluhového nástroje v podobě snížení ceny o 5 %.
(14) Rating podle harmonizované ratingové stupnice Eurosystému zveřejněné na internetových stránkách ECB (www.ecb.europa.eu).“
(15) Srážky při ocenění uplatňované u úvěrových pohledávek s úrokovými platbami při pevné sazbě se rovněž uplatní na úvěrové pohledávky, jejichž úrokové platby jsou vázány na míru inflace.“
PŘÍLOHA III
Příloha II obecných zásad ECB/2000/7 se mění takto:
Oddíl I se mění takto:
1) |
V bodě 6 se písmeno p) nahrazuje tímto: „vůči protistraně byla Unií podle článku 75 Smlouvy zavedena opatření spočívající ve zmrazení peněžních prostředků nebo jiná opatření, která omezují používání jejích peněžních prostředků, nebo“. |
2) |
V bodě 6 se písmeno q) nahrazuje tímto: „vůči protistraně byla členským státem zavedena opatření spočívající ve zmrazení peněžních prostředků nebo jiná opatření, která omezují používání jejích peněžních prostředků, nebo“. |
3) |
Bod 7 se nahrazuje tímto: „Příslušná smluvní či veřejnoprávní úprava uplatňovaná národní centrální bankou by měla zajistit, že v případě neplnění je národní centrální banka oprávněna využít následující prostředky: a) dočasně nebo úplně vyloučit anebo omezit přístup protistrany k operacím na volném trhu; b) dočasně nebo úplně vyloučit anebo omezit přístup protistrany ke stálým facilitám Eurosystému; c) ukončit všechny probíhající smlouvy a transakce, nebo d) požadovat urychlenou realizaci pohledávek, které nejsou dosud splatné nebo jsou podmíněné. Dále může být národní centrální banka oprávněna využít následující prostředky: a) použít vklady protistrany u národní centrální banky k vyrovnání pohledávek za touto protistranou; b) pozastavit plnění povinností vůči této protistraně až do vyrovnání jejího dluhu; c) požadovat úroky z prodlení, nebo d) požadovat odškodnění za ztráty vzniklé v důsledku neplnění protistrany. Příslušná smluvní či veřejnoprávní úprava uplatňovaná národní centrální bankou by měla zajistit, že v případě neplnění je taková národní centrální banka oprávněna bez zbytečného prodlení realizovat veškerá aktiva přijatá jako zajištění, aby mohla pokrýt výši poskytnutého úvěru, pokud protistrana urychleně nevyrovná záporný zůstatek. S cílem zajistit jednotné provádění přijatých opatření může Rada guvernérů ECB rozhodnout o opatřeních k nápravě včetně dočasného nebo úplného vyloučení anebo omezení přístupu k operacím na volném trhu či stálým facilitám Eurosystému.“ |