ISSN 1977-0863 |
||
Úřední věstník Evropské unie |
C 35 |
|
![]() |
||
České vydání |
Informace a oznámení |
Ročník 61 |
Oznámeníč. |
Obsah |
Strana |
|
||
|
|
I Usnesení, doporučení a stanoviska |
|
|
USNESENÍ |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Úterý, 2. února 2016 |
|
2018/C 35/01 |
||
|
Středa, 3. února 2016 |
|
2018/C 35/02 |
||
2018/C 35/03 |
||
2018/C 35/04 |
||
2018/C 35/05 |
||
2018/C 35/06 |
||
2018/C 35/07 |
||
|
Čtvrtek, 4. února 2016 |
|
2018/C 35/08 |
||
2018/C 35/09 |
||
2018/C 35/10 |
||
2018/C 35/11 |
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zprávě o Srbsku za rok 2015 (2015/2892(RSP)) |
|
2018/C 35/12 |
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zprávě o Kosovu za rok 2015 (2015/2893(RSP)) |
|
2018/C 35/13 |
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o situaci v Libyi (2016/2537(RSP)) |
|
2018/C 35/14 |
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zvláštní situaci ostrovů (2015/3014(RSP)) |
|
2018/C 35/15 |
||
2018/C 35/16 |
||
|
Čtvrtek, 25. února 2016 |
|
2018/C 35/17 |
||
2018/C 35/18 |
||
2018/C 35/19 |
||
2018/C 35/20 |
||
2018/C 35/21 |
||
2018/C 35/22 |
||
2018/C 35/23 |
||
2018/C 35/24 |
||
2018/C 35/25 |
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o humanitární situaci v Jemenu (2016/2515(RSP)) |
|
II Sdělení |
|
|
SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Úterý, 2. února 2016 |
|
2018/C 35/26 |
||
2018/C 35/27 |
||
2018/C 35/28 |
|
III Přípravné akty |
|
|
EVROPSKÝ PARLAMENT |
|
|
Úterý, 2. února 2016 |
|
2018/C 35/29 |
||
2018/C 35/30 |
||
2018/C 35/31 |
||
2018/C 35/32 |
||
2018/C 35/33 |
||
2018/C 35/34 |
||
|
Středa, 3. února 2016 |
|
2018/C 35/35 |
||
2018/C 35/36 |
||
|
Čtvrtek, 25. února 2016 |
|
2018/C 35/37 |
||
2018/C 35/38 |
||
2018/C 35/39 |
||
2018/C 35/40 |
||
2018/C 35/41 |
||
2018/C 35/42 |
Vysvětlivky k použitým symbolům
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu) Pozměňovací návrhy Parlamentu: Nové části textu jsou označeny tučně kurzivou . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí tučně kurzivou a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne. |
CS |
|
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/1 |
EVROPSKÝ PARLAMENT
ZASEDÁNÍ 2015–2016
Dílčí zasedání od 1. do 4. února 2016
Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 119, 12.4.2017 .
PŘIJATÉ TEXTY
Dílčí zasedání 24. a 25. února 2016
Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 140, 4.5.2017 .
PŘIJATÉ TEXTY
I Usnesení, doporučení a stanoviska
USNESENÍ
Evropský parlament
Úterý, 2. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/2 |
P8_TA(2016)0034
Přezkum strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o přezkumu strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období (2015/2137(INI))
(2018/C 035/01)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na zprávu Komise ze dne 2. října 2015 nazvanou „Přezkum strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 v polovině období“ (COM(2015)0478), |
— |
s ohledem na zprávu Komise ze dne 20. května 2015 nazvanou „Stav přírody v Evropské unii: zpráva o stavu a trendech u typů stanovišť a druhů, na které se vztahuje směrnice o ptácích a směrnice o stanovištích, za období 2007–2012, jak se požaduje podle článku 17 směrnice o stanovištích a článku 12 směrnice o ptácích“ (COM(2015)0219), |
— |
s ohledem na Zprávu o otevřené veřejné konzultaci ohledně kontroly účinnosti směrnice o ochraně ptáků a směrnice o ochraně přírodních stanovišť (1), |
— |
s ohledem na průzkum Eurobarometru zveřejněný v říjnu 2015 o postoji evropské veřejnosti k biologické rozmanitosti („Zvláštní průzkum Eurobarometru č. 436“), |
— |
s ohledem na zprávu Evropské agentury pro životní prostředí „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2015 (SOER 2015), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. února 2014 o přístupu EU k nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (COM(2014)0064), |
— |
s ohledem na závěrečnou zprávu expertní skupiny programu Horizont 2020, která hledá řešení s ohledem na přírodu a zabývá se obnovou přírodního prostředí ve městech, s názvem „Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities“ zveřejněnou v roce 2015, |
— |
s ohledem na nástroj financování přírodního kapitálu (NCFF), jenž je součástí finančního nástroje LIFE pro opatření v oblasti životního prostředí a klimatu, |
— |
s ohledem na konzultace Komise k budoucí iniciativě EU pod heslem „Nulová čistá ztráta biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb“, |
— |
s ohledem na výsledky 12. konference smluvních stran (COP 12) Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti (CBD), zejména na přezkum pokroku při provádění strategického plánu pro podporu biologické rozmanitosti pro období 2011–2020 v polovině období, včetně čtvrtého Globálního výhledu k biologické rozmanitosti (Global Biodiversity Outlook), v zájmu dosažení cílů z Aiči v oblasti biologické rozmanitosti, a na opatření zaměřená na lepší provádění, |
— |
s ohledem na rozhodnutí X/34 10. konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, které zdůraznilo význam biologické rozmanitosti v zemědělství pro zabezpečení potravin a výživu, a to zejména vzhledem ke změně klimatu a omezeným přírodním zdrojům, jak uznalo Římské prohlášení Světového potravinového summitu z roku 2009, |
— |
s ohledem na závěry zasedání Rady pro životní prostředí ze dne 12. června 2014, a zejména na závazek EU a jejích členských států zvýšit prostředky na dosažení závazku z Hajdarábádu, podle něhož se mají do roku 2015 zdvojnásobit celkové toky finančních zdrojů souvisejících s biologickou rozmanitostí, |
— |
s ohledem na zprávu sekretariátu Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD) a Světové zdravotnické organizace (WHO) nazvanou „Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health, a State of Knowledge Review“ (Propojování globálních priorit: Biologická rozmanitost a lidské zdraví, přezkum stavu poznatků), která byla zveřejněna v roce 2015, |
— |
s ohledem na návrh rezoluce nazvané „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030), který byl předložen na devětašedesátém zasedání Valného shromáždění OSN ke schválení rozvojové agendy pro období po roce 2015, |
— |
s ohledem na zprávy o hospodářských aspektech ekosystémů a biologické rozmanitosti (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB), což je celosvětová iniciativa zaměřená na „zviditelnění přírodních hodnot“, |
— |
s ohledem na Úmluvu o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) a Úmluvu o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (CMS), |
— |
s ohledem na červený seznam ohrožených druhů zvířat Mezinárodní unie pro ochranu přírody (IUCN), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 ze dne 22. října 2014 o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních a nepůvodních druhů (2), |
— |
s ohledem na Mezinárodní úmluvu Mezinárodní námořní organizace o kontrole a řízení lodní zátěžové vody a usazenin, |
— |
s ohledem na společnou zemědělskou politiku po roce 2013, a zejména na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory, které spadají pod společnou zemědělskou politiku (3), a na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (4), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (5), |
— |
s ohledem na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2014–2020, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 20. dubna 2012 na téma „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ (6), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2013 o zelené infrastruktuře – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (7), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2015 o nové strategii EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví (8), |
— |
s ohledem na studii výzkumné služby Evropského parlamentu z dubna 2015 s názvem „Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements“ (Zachování biologické rozmanitosti – politika EU a mezinárodní dohody), |
— |
s ohledem na zprávu ministerské konference o ochraně lesů v Evropě z roku 2015 o stavu evropských lesů (9), |
— |
s ohledem na studii vypracovanou tematickou sekcí Evropského parlamentu Občanská práva a ústavní záležitosti z roku 2009 o vnitrostátních právních předpisech a postupech týkajících se provádění směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, a zejména na článek 6, |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru regionů přijaté na 115. plenárním zasedání ve dnech 3. a 4. prosince 2015 s názvem „Příspěvek ke kontrole účelnosti směrnice o ochraně ptáků a směrnice o ochraně přírodních stanovišť“, |
— |
s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko Výboru pro rozvoj (A8-0003/2016), |
A. |
připomínaje, že biologická rozmanitost je jedinečnou různorodostí ekosystémů, přírodních stanovišť, druhů a genů na Zemi, na nichž je člověk značně závislý; |
B. |
vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost v sobě skrývá neobyčejnou vnitřní hodnotu, kterou je třeba chránit ve prospěch budoucích generací; vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost rovněž přispívá k lidskému zdraví a má nesmírnou hodnotu také ze společenského a hospodářského hlediska, a vzhledem k tomu, že sociálně-ekonomické náklady ztracené příležitosti v případě nesplnění cílů v oblasti biologické rozmanitosti se odhadují na 50 miliard EUR ročně; |
C. |
vzhledem k tomu, že zemědělství má velký význam pro dosažení cílů biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že nezbytnost účinné výroby potravin pro potřeby rychle rostoucí světové populace, stejně jako cíle energetické politiky týkající se většího využívání biomasy jakožto zdroje energie kladou na zemědělství vysoké nároky; |
D. |
vzhledem k přínosu odvětví zemědělství a lesnictví k zachování biologické rozmanitosti v rámci provádění stávajících právních předpisů; |
E. |
vzhledem k tomu, že rozmanitost rostlinných druhů a jejich odrůd tradičně pěstovaných malými a středními zemědělskými podniky a rodinnými podniky má velký význam, protože jednak vyhovují různým potřebám a použitím ve venkovských společenstvích, jednak snižují zranitelnost plodin vůči nepříznivému počasí, škůdcům a chorobám; |
F. |
vzhledem k tomu, že udržitelná a zodpovědná kultivace půdy a udržitelný a zodpovědný chov dobytka významným způsobem přispívají k zachování biologické rozmanitosti; |
G. |
vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost je celosvětově pod velkým tlakem, což způsobuje nevratné změny, které mají nesmírně ničivé důsledky pro přírodu, společnost i hospodářství; |
H. |
vzhledem k tomu, že cíl z Aiči č. 11 vyzývá k ochraně nejméně 17 % suchozemských a vnitrozemských vodních oblastí prostřednictvím účinně řízených systémů chráněných území; vzhledem k tomu, že podíl evropských ekoregionů, u nichž je 17 % území chráněnou oblastí, se značně sníží, pokud se vyjmou oblasti chráněné pouze sítí Natura 2000; |
I. |
vzhledem k tomu, že obnovení ekosystémů může mít pozitivní vliv na zmírnění změny klimatu i na přizpůsobení se této změně; |
J. |
vzhledem k tomu, že přinejmenším 80 % občanů EU považuje úbytek biologické rozmanitosti za závažnou věc a že 552 470 občanů se zúčastnilo veřejné konzultace ke kontrole účelnosti směrnic o ochraně přírody, což představuje historicky nejvyšší míru účasti na veřejných konzultacích Komise; vzhledem k tomu, že z průzkumu Eurobarometru vyplývá, že občané chtějí o úbytku biologické rozmanitosti dostávat víc informací a že většině občanů není známa síť Natura 2000; |
K. |
vzhledem k tomu, že značný počet angažovaných občanů podniká – z vlastní iniciativy nebo v rámci místních nebo regionálních akčních skupin – kroky na místní nebo regionální úrovni s cílem podpořit biologickou rozmanitost, a dosahuje tak v poměrně krátkém časovém horizontu pozitivních výsledků; |
L. |
vzhledem k tomu, že 65 % občanů EU žije ve vzdálenosti do 5 km od lokality sítě Natura 2000 a 98 % do 20 km, což naznačuje, že tyto lokality mají potenciál zvyšovat povědomí o biologické rozmanitosti a poskytovat ekosystémové služby, které přispívají k dobrým životním podmínkám velké části obyvatel EU; |
M. |
vzhledem k tomu, že politiky v oblasti biologické rozmanitosti musí být plně v souladu se zásadou subsidiarity, aby byly plně zohledněny rozdíly mezi jednotlivými regiony, pokud jde o krajinu a přírodní stanoviště; |
N. |
vzhledem k významu biologické rozmanitosti v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích představujících jedinečné oblasti výskytu původních rostlinných a živočišných druhů; vzhledem k tomu, že v některých těchto regionech nebyly dosud provedeny směrnice o ptácích a směrnice o přírodních stanovištích; |
Obecné připomínky
1. |
vítá přezkum strategie oblasti biologické rozmanitosti v polovině období, zprávu o stavu přírody a zprávu „SOER 2015“; zdůrazňuje strategický význam těchto zpráv pro uskutečnění cílů EU v oblasti biologické rozmanitosti; |
2. |
vyjadřuje vážné znepokojení nad pokračujícím úbytkem biologické rozmanitosti; poznamenává, že cílů plánovaných pro rok 2020 nebude dosaženo bez dodatečného úsilí, které je třeba v této oblasti nepřetržitě a v dostatečné míře vyvíjet; zároveň konstatuje, že bylo vědecky dokázáno, že evropská příroda by bez pozitivního vlivu směrnice EU o ochraně ptáků a směrnice EU o ochraně přírodních stanovišť byla v mnohem horším stavu a že cílené a dostatečně financované úsilí skutečně přináší pozitivní výsledky; zdůrazňuje však, že je ještě stále co zlepšovat; |
3. |
zdůrazňuje, že ničení přírodních stanovišť představuje nejvýznamnější faktor způsobující úbytek biologické rozmanitosti a že je třeba se mu při řešení úbytku biologické rozmanitosti přednostně věnovat, což znamená, že je třeba omezit ničení a fragmentaci přírodních stanovišť; |
4. |
zdůrazňuje, že úbytek biologické rozmanitosti se nevztahuje pouze na stanoviště a druhy, ale rovněž na genetickou rozmanitost; vyzývá Komisi, aby vypracovala strategii pro zachování genetické rozmanitosti; |
5. |
poukazuje na klíčovou úlohu biologické rozmanitosti v rámci cílů udržitelného rozvoje, a zejména cílů 14 („zachovat a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje“) a 15 („chránit a obnovovat suchozemské ekosystémy a podporovat jejich udržitelné využití, udržitelně spravovat lesy, bojovat s desertifikací, zastavit a následně zvrátit degradaci půdy a zastavit úbytek biologické rozmanitosti“); připomíná, že EU disponuje nesmírnou biologickou rozmanitostí zejména díky svým nejvzdálenějším regionům, ale rovněž prostřednictvím zámořských zemí a území, ke kterým jsou tyto regiony přidruženy; vyzývá tedy EU, aby i nadále odhodlaně usilovala o další posílení Úmluvy o biologické rozmanitosti a zajistila její účinné provádění; |
6. |
konstatuje, že mezi hlavní tlaky a faktory vedoucí k úbytku biologické rozmanitosti v EU i mimo EU patří roztříštěnost, znehodnocování a ničení přírodních stanovišť v důsledku změn ve využití půdy, změna klimatu, neudržitelné spotřební vzorce a využívání moří; zdůrazňuje, že je proto nutné určit ukazatele, na jejichž základě lze jednoznačně a vědecky měřit stav biologické rozmanitosti v určité oblasti nebo regionu, a podporovat racionální a udržitelné využívání zdrojů v EU i celosvětově, včetně rozvojových zemí, a zejména naléhavě vyzývá EU, aby lépe zapracovala své mezinárodní závazky v oblasti biologické rozmanitosti do své strategie týkající se změny klimatu a do strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že hospodářství účinněji využívající zdroje a snížení nadměrné spotřeby by mohlo EU pomoci snížit její závislost na přírodních zdrojích, zejména těch, které pocházejí z mimoevropských států; připomíná také, že ekosystémový přístup ke zmírňování změny klimatu a k adaptaci na tuto změnu by mohl být nákladově efektivní alternativou k technologickým řešením a že pokrok řady aplikovaných věd závisí na dlouhodobé dostupnosti a rozmanitosti přírodního bohatství; |
7. |
zdůrazňuje, že pro zachování biologické rozmanitosti a zastavení jejího úbytku má zásadní význam nalezení větší politické vůle na nejvyšší úrovni; za zásadní považuje efektivní provádění stávajících právních předpisů, prosazování a větší integraci ochrany biologické rozmanitosti do dalších oblastí politiky; vyzývá zejména členské státy, aby se na regionální a místní úrovni postaraly o informovanost a zvyšování povědomí v oblasti biologické rozmanitosti; |
8. |
vyjadřuje politování nad skutečností, že zhruba čtvrtině volně žijících druhů hrozí v Evropě vyhynutí a mnoho ekosystémů je znehodnoceno, což EU způsobuje závažné sociální a hospodářské škody; |
9. |
zdůrazňuje, že příroda a hospodářský vývoj se vzájemně nevylučují; je přesvědčen o tom, že je nezbytné přírodu více začlenit do společnosti, včetně hospodářství a soukromých podniků, aby hospodářský růst byl udržitelný a byla přijímána proaktivní opatření na ochranu, obnovení a lepší řízení životního prostředí; domnívá se, že zejména úsilí v oblasti snížení míry vyžívání zdrojů musí mít při sbližování hospodářských cílů a cílů v oblasti životního prostředí ústřední význam; |
10. |
zdůrazňuje, že úbytek biologické rozmanitosti má neblahý dopad na ekonomické náklady pro společnost a že dosud nebyl dostatečným způsobem v hospodářských a ostatních politikách zohledněn; domnívá se, že je nezbytné uznat, že investice do biologické rozmanitosti mají zásadní význam ze sociálně-ekonomického hlediska; poznamenává, že jedna šestina pracovních míst v EU určitým způsobem závisí na přírodě a biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že biologická rozmanitost může významně přispívat k získávání nových dovedností i k vytváření pracovních míst a obchodních příležitostí; vítá metody pro měření hospodářské hodnoty biologické rozmanitosti; domnívá se, že tyto nástroje mohou zvýšit informovanost, zlepšit využití dostupných prostředků a vést k lepšímu rozhodování; |
11. |
vyzývá Komisi, aby posílila úlohu, kterou biologická rozmanitost a ekosystémy hrají v hospodářských záležitostech, aby bylo možné přejít na zelenou ekonomiku; naléhavě žádá Komisi, aby posílila opatření přijímaná na podporu ekologizace evropského semestru; zdůrazňuje, že biologická rozmanitost představuje celkovou společenskou odpovědnost, která nemůže záviset pouze na veřejných výdajích; |
12. |
zastává názor, že aniž by se z biologické rozmanitosti stalo zboží, měla by se její ekonomická hodnota zohledňovat v ukazatelích, na jejichž základě jsou přijímána rozhodnutí a které by se neměly omezovat na HDP; je přesvědčen, že to napomůže plnění cílů udržitelného rozvoje; proto žádá systematické začleňování hodnot biologické rozmanitosti do vnitrostátních systémů hospodářských účtů v rámci monitorování cílů udržitelného rozvoje; |
13. |
zdůrazňuje, že EU a členské státy nesplnily cíle strategie v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2010; vzhledem k nedostatečnému pokroku směrem k dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 vyzývá Komisi, aby Parlamentu předkládala zprávy po dvou letech, v nichž Rada a Komise budou podrobně informovat o aktuálním stavu, důvodech pro neplnění cílů a strategii, která zajistí dodržování cílů v budoucnosti; |
Přezkum strategie v oblasti biologické rozmanitosti v polovině období
Hlavní cíl
14. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby dosažení cílů pro rok 2020 zařadily bezodkladně mezi větší politické priority; vyzývá k přístupu zahrnujícímu více zúčastněných stran a podtrhuje přitom zásadní úlohu státních, regionálních a místních subjektů a jejich plného zapojení do tohoto procesu; zdůrazňuje, že zásadní význam má rovněž financování a lepší informovanost veřejnosti o ochraně biologické rozmanitosti, její pochopení a podpora; domnívá se, že klíčem k dosažení těchto cílů je proto dobrá informační politika a včasné zapojení všech dotčených subjektů, včetně těch sociálně-ekonomických; |
15. |
vyzývá EU, aby pokročila v plnění hlavních cílů v oblasti biologické rozmanitosti a svých závazků v oblasti ochrany biologické rozmanitosti s cílem snížit dopady své činnosti na biologickou rozmanitost ve světě v souladu se zásadou soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a respektovat ekologické limity ekosystémů; rovněž EU vyzývá, aby podpořila rozvojové země v jejich úsilí o zachování biologické rozmanitosti a zajištění jejího udržitelného využití; |
Cíl 1
16. |
vyjadřuje politování nad pomalým pokrokem členských států při provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí; zdůrazňuje, že je třeba více informací o stavu provádění v členských státech; |
17. |
zdůrazňuje, že plné provádění a prosazování směrnic o ochraně přírody je spolu s dostatečným financováním základním předpokladem pro zajištění úspěchu celé strategie a splnění jejího hlavního cíle; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se o to v maximální míře zasadily, vzhledem k tomu, jak málo času zbývá, a aby vytvořily širokou podpůrnou základnu; |
18. |
naléhavě vyzývá vedoucí představitele EU, aby naslouchali půl milionu občanů, kteří volají po dodržování a lepším provádění razantních právních předpisů na ochranu přírody; |
19. |
vyzývá Komisi, aby zdokonalila pokyny, jež mají usnadnit plné provádění a prosazování směrnic, a to v souladu se stávající judikaturou; vyzývá Komisi, aby se více zasadila o dialog s členskými státy a se všemi příslušnými subjekty, včetně těch sociálně-ekonomických, a podpořila tak výměnu osvědčených postupů; |
20. |
uznává, že jedním z hlavních přínosů směrnic o ochraně přírody je míra, v jaké pomáhají zajistit rovné podmínky napříč EU, protože poskytují základní standard ochrany životního prostředí, jež musí všechny členské státy splnit na základě požadavků na společné standardy a zásady vzájemného uznávání v rámci jednotného trhu; |
21. |
konstatuje, že v roce 2012 mělo pouze 58 % lokalit sítě Natura 2000 plány řízení; vyjadřuje znepokojení nad různými úrovněmi provádění; naléhavě žádá členské státy, aby na základě konzultace se všemi zúčastněnými stranami dokončily označení suchozemských a mořských lokalit sítě Natura 2000 a vypracovaly plány řízení; |
22. |
zdůrazňuje, že napříč EU si řízení lokalit sítě Natura 2000 vyžádalo minimálně 5,8 miliardy EUR, avšak ročně tyto lokality přinášejí environmentální a sociálně-ekonomický zisk ve výši 200–300 miliard EUR; vyzývá členské státy, aby zajistily transparentní řízení lokalit sítě Natura 2000; |
23. |
uznává, že přínos chráněných mořských oblastí zřízených v rámci sítě Natura 2000 bude hrát zásadní úlohu při dosahování dobrého stavu prostředí podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a při plnění celosvětového cíle týkajícího se 10 % chráněných pobřežních a mořských oblastí do roku 2020, jak stanoví cíl v oblasti biologické rozmanitosti z Aiči č. 11; vyjadřuje politování nad tím, že splnění tohoto cíle je stále ještě v nedohlednu; |
24. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby zintenzivnily sběr údajů a sledování přírodních stanovišť a druhů, zejména tam, kde jsou v tomto směru velké nedostatky, s cílem zhodnotit pokrok při dosahování těchto cílů; |
25. |
vyjadřuje znepokojení nad tím, že dosud neexistuje podrobný přehled o skutečném financování ochrany přírody v jednotlivých členských státech; má za to, že jde o významný informační nedostatek; vyzývá Komisi a členské státy, aby bezodkladně určily příslušné vnitrostátní rozpočtové položky a sestavily jejich souhrnný přehled; |
26. |
opakuje své dřívější výzvy k tomu, aby se EU podílela na financování řízení lokalit sítě Natura 2000, čímž by poskytla doplňkový zdroj k fondu na rozvoj venkova, strukturálním fondům a rybářskému fondu a k finančním prostředkům, které daly k dispozici členské státy; |
27. |
apeluje na Komisi a členské státy, aby nadále důsledně dbaly na vymáhání dodržování směrnic o ochraně přírody; zdůrazňuje, že dodržování právních předpisů EU a jeho vymáhání je nutné zlepšit, a to například použitím přiměřených a odrazujících sankcí; |
28. |
v této souvislosti vyzývá k tomu, aby bylo vyvinuto další úsilí s cílem zastavit nezákonné zabíjení a odchytávání ptáků a obchod s nimi, a vyřešit tak s tím související místní konflikty; vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly nové nástroje pro odhalování protizákonných činností v lokalitách sítě Natura 2000; |
Cíl 2
29. |
vyzývá Komisi, aby do roku 2017 předložila konkrétní návrh rozvoje transevropské sítě pro zelenou infrastrukturu (TEN-G); podporuje vývoj strategie pro vytváření biokoridorů pro volně žijící cílové druhy ve spolupráci s členskými státy; |
30. |
vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby neprodleně vypracovaly a provedly rámce pro stanovení priorit v oblasti ekosystémů; |
31. |
vyzývá členské státy, aby upřednostnily cíl obnovit do roku 2020 15 % poškozených ekosystémů a využily prostředky, které jsou pro tento cíl k dispozici v rámci víceletého finančního rámce; vyzývá Komisi, aby předložila pokyny k využívání těchto prostředků na obnovu poškozených ekosystémů a ochranu biologické rozmanitosti obecně; |
32. |
upozorňuje na velký význam zemědělství a lesnictví pro dosažení tohoto cíle a na to, že řešení musí být udržitelná z hlediska zemědělství a lesnictví; |
33. |
uznává negativní dopady znečištění ovzduší na biologickou rozmanitost a ekosystémové služby, je-li ukazatelem tlaku na přirozené ekosystémy a rozmanitost druhů nutriční dusík a kyselost; |
34. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby investovaly do biologické rozmanitosti s cílem podpořit inovační kapacitu podniků, zejména pokud jde o ekologické inženýrství; |
Cíl 3
35. |
poznamenává, že i nadále je nanejvýš důležité začleňovat ochranu přírody do jiných oblastí politik, a zdůrazňuje v této souvislosti klíčovou úlohu zemědělství a lesnictví; |
36. |
zdůrazňuje, že zachování biologické rozmanitosti je klíčové pro produkci potravin a krmiv, a je tedy v osobním zájmu zemědělců; zdůrazňuje, že je třeba k těmto záležitostem přistupovat na základě spolupráce mnoha zúčastněných stran, s aktivním zapojením zemědělců i lesníků a na základě podpory jejich spolupráce při společném řešení těchto výzev; |
37. |
připomíná, že společná zemědělská politika (SZP) již disponuje nástroji pro obnovu, ochranu a zlepšování biologické rozmanitosti, jako jsou např. plochy využívané v ekologickém zájmu; poukazuje na skutečnost, že obnova, ochrana a zlepšování stavu ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím, včetně oblastí sítě Natura 2000, se zdůrazňuje jako jedna ze šesti klíčových priorit rozvoje venkova v EU; |
38. |
s politováním konstatuje, že dosud nebylo možné naměřit žádné zlepšení stavu biologické rozmanitosti v zemědělství, avšak uznává, že je ještě příliš brzy na to, aby bylo možné vyhodnotit efektivnost reformované SZP; vítá hodnocení stavu provádění SZP, které Komise plánuje, a naléhavě Komisi a členské státy žádá, aby sledovaly, hodnotily a případně zvýšily účinnost opatření v rámci ekologizace – včetně posouzení flexibility členských států – a dalších nástrojů pro rozvoj venkova v rámci SZP; vyzývá Komisi, aby zohlednila svá zjištění v přezkumu SZP v polovině období; |
39. |
vyzývá členské státy, aby lépe využívaly nástroje SZP a politiky soudržnosti, které jsou již k dispozici, a podpořily tak zemědělce a lesníky při plnění cílů v oblasti biologické rozmanitosti; zdůrazňuje potřebu podporovat udržitelné využívání genetických zdrojů rostlin a tradičních zemědělských odrůd a udržitelná řešení pro zemědělství a lesnictví; |
40. |
zdůrazňuje, že plochy využívané v ekologickém zájmu by z principu měly být oblastí ochrany a podpory zemědělsko-ekologických postupů, jako je opylení a ochrana půdy; žádá Komisi, aby zveřejnila údaje o tom, kolik členských států povoluje používání pesticidů a hnojiv na těchto plochách využívaných v ekologickém zájmu od chvíle, kdy vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 1307/2013; |
41. |
vyzývá Komisi, aby v zájmu transparentnosti zveřejnila, jak členské státy odůvodňují své volby opatření v rámci ekologizace; |
42. |
trvá na tom, aby Komise a členské státy zajistily, že finanční prostředky v rámci SZP budou přesměrovány od podpory činností poškozujících životní prostředí na financování udržitelných zemědělských postupů a zachování s tím spojené biologické rozmanitosti; |
43. |
zdůrazňuje, že je nutné chránit biologickou rozmanitost v zemědělství v rozvojových zemích, neboť je nezbytná k zabezpečení potravin; proto vyzývá Komisi, aby investovala do agroekologie v rozvojových zemích, v souladu s doporučeními zvláštního zpravodaje OSN pro právo na potraviny; |
44. |
žádá Komisi, aby podporovala udržitelné řízení světových lesů tím, že zajistí ekologické postupy, biologickou rozmanitost lesů a produktivitu a bude dodržovat práva původních obyvatel na využívání lesních zdrojů; dále vyzývá Komisi, aby zakázala ničení přírodních lesů, chránila ohrožené druhy a zakázala toxické pesticidy a sázení geneticky modifikovaných stromů; |
45. |
vybízí Komisi, aby v rámci své strategie na podporu biologické rozmanitosti více zohlednila tropické lesy vzhledem k jejich koncentraci ekosystémů, přírodních stanovišť a obzvlášť ohrožených druhů, k jejich zásadní úloze pro environmentální rovnováhu a klima a také k jejich společenskému a kulturnímu významu pro původní obyvatelstvo; |
46. |
vyzývá členské státy, aby vypracovaly a provedly plány pro řízení lesů s cílem zlepšit ochranu lesních přírodních stanovišť a druhů a zlepšit dostupnost informací; žádá Komisi o vypracování jednotných a srovnatelných kritérií a standardů pro získávání informací o biologické rozmanitosti lesů; |
47. |
upozorňuje na hrozbu, kterou pro biologickou rozmanitost může představovat rostoucí poptávka po biopalivech a stále se stupňující tlak na rozvojové země je vyrábět, v jejichž důsledku dochází k přeměně přírodních stanovišť a ekosystémů, jako jsou mokřady a lesy; |
48. |
trvá na tom, že sociální a environmentální kritéria udržitelnosti produkce biomasy tvoří nedílnou součást rámce stanoveného ve směrnici o obnovitelných zdrojích energie; pokládá za klíčové vypracovat standardy udržitelnosti pro všechna odvětví, v nichž by mohla být využívána biomasa, spolu s kritérii udržitelného lesního hospodářství, jež zajistí, aby bioenergetika nepřispívala ke změně klimatu ani se nestala dalším faktorem vedoucím k zabírání půdy a k nedostatku potravin; |
49. |
se znepokojením konstatuje, že 90 % palmového oleje, který je ve světě konzumován, je produkováno v Indonésii a Malajsii na úkor rašelinových lesů, které jsou páleny, aby uvolnily místo velkým plantážím akácií a palmy olejné; poukazuje na to, že podle studie Světové banky se Indonésie stala právě kvůli pálení lesů třetím největším producentem skleníkových plynů; |
Cíl 4
50. |
vybízí Komisi a členské státy, aby správně a včas provedly reformovanou společnou rybářskou politiku při uplatnění takových způsobů řízení rybolovu, které jsou založeny na ekosystémech, aby byl naplněn cíl maximálního udržitelného výnosu, a to mj. na základě podpory udržitelných a inovativních rybolovných metod; zdůrazňuje, že je důležité snižovat znečištění s cílem chránit mj. mořskou biologickou rozmanitost a mořské populace a podporovat ekonomický růst prostřednictvím modré ekonomiky; |
51. |
zdůrazňuje zásadní význam mořských ekosystémů a zdrojů jako základu pro udržitelný rozvoj přímořských států; vyzývá členské státy k plnému provedení dřívějších závazků a ke spolupráci s vládami a samosprávami na celosvětové, regionální i místní úrovni v zájmu značného zvýšení ambicióznosti cílů a intenzity činností na dosažení spravedlivého, ekonomicky a ekologicky udržitelného rybolovu; |
52. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že EU bude hrát vedoucí úlohu při zajištění dohody v rámci úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS), pokud jde o zachování a udržitelné využívání mořské biologické rozmanitosti, nad rámec jurisdikce členských států; |
53. |
vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a třetími zeměmi zlepšila provádění nařízení rady (ES) č. 1005/2008 o nezákonném, nehlášeném a neregulovaném (NNN) rybolovu; |
54. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby prostřednictvím programů určených na snížení chemického, fyzického a mikrobiologického znečištění zlepšily kvalitu životního prostředí našich moří, a optimalizovaly tak udržitelnost námořní dopravy a chránily biologickou rozmanitost, která je dopravou nevyhnutelně ohrožena; v tomto ohledu připomíná, že 12,7 milionu tun plastů (5 % celkové produkce) každoročně končí v oceánech, kam se dostanou z kanalizace, z vodních toků a pobřežních skládek, a negativně ovlivňují životní prostředí a biologickou rozmanitost celé planety; |
Cíl 5
55. |
naléhavě žádá Komisi, aby bezodkladně a v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1143/2014 sestavila přesný a úplný seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii, přičemž by se tento seznam neměl omezovat na pevný počet druhů a měl by zahrnovat úplná a soudržná prováděcí opatření (podložená dostatečnými zdroji) k dosažení daných cílů; podtrhuje význam průběžné aktualizace tohoto seznamu a provádění dalších posouzení rizik druhů, aby právní předpisy týkající se původních invazivních druhů mohly fungovat jako silná hybná páka; |
56. |
vyzývá členské státy k ratifikaci úmluvy Mezinárodní námořní organizace o kontrole a řízení lodní zátěžové vody a usazenin s cílem zabránit šíření invazivních nepůvodních druhů z mořské a vnitrozemské vodní dopravy a přispět k provádění a dosažení daného cíle; |
57. |
vyzývá členské státy, aby sledovaly dovoz exotických druhů na své území a aby o něm pravidelně podávaly zprávu Komisi a ostatním členským státům; vyzývá k větším omezením v oblasti dovozu a soukromého držení ohrožených druhů, včetně primátů, plazů a obojživelníků; |
Cíl 6
58. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby do roku 2020 postupně odstranily dotace, které mají negativní dopad na životní prostředí, a zajistily, že do roku 2016 bude dokončeno posouzení těchto dotací a že požadavky týkající se podávání zpráv budou začleněny do příslušných oblastí odvětvových politik EU; apeluje na Komisi a členské státy, aby se plně ztotožnily s přechodem na oběhové hospodářství a podporovaly jej; |
59. |
naléhavě vyzývá zbývající členské státy, aby ratifikovaly Nagojský protokol o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném rozdělení přínosů plynoucích z jejich využívání k Úmluvě o biologické rozmanitosti před konferencí smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu, která se uskuteční v prosinci roku 2016; |
60. |
připomíná, že EU v celosvětovém měřítku významně přispívá k boji proti úbytku biologické rozmanitosti a že je spolu se svými členskými státy hlavním dárcem finančních prostředků na zachování biologické rozmanitosti a největším poskytovatelem oficiální rozvojové pomoci v oblasti biologické rozmanitosti; |
61. |
vítá stěžejní program Komise B4 LIFE 2014–2020, avšak domnívá se, že EU se musí na úsilí o zabránění úbytku biologické rozmanitosti podílet mnohem více, a žádá EU a její členské státy, aby splnily svůj závazek z Hajdarábádu spočívající v tom, že do roku 2015 zdvojnásobí celkové toky finančních zdrojů souvisejících s biologickou rozmanitostí směřující do rozvojových zemí a že tuto úroveň udrží nejméně do roku 2020; |
62. |
zdůrazňuje, že trestné činy související s volně žijícími a planě rostoucími druhy a úbytkem stanovišť představují přímou a rozšířenou hrozbu pro světovou biologickou rozmanitost; uznává, že zanedbávání problematiky nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy a nedostatek činností souvisejících se zapojením EU do úmluvy CITES představují závažný nedostatek ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti; podtrhuje naléhavou potřebu jednat koordinovaně v boji proti nezákonnému obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy; vyzývá Komisi, aby předložila ambiciózní akční plán boje proti nedovolenému obchodu s volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami a produkty z nich získanými, a žádá, aby obdobná opatření byla přijata také v souvislosti s bojem proti odlesňování a znehodnocování lesů; |
Kontrola účelnosti směrnic o ochraně přírody
63. |
zdůrazňuje, že směrnice o ochraně přírody představují milníky pro politiku v oblasti ochrany přírody nejen úrovni EU, ale i na mezinárodní úrovni; je toho názoru, že je možné tyto směrnice o ochraně přírody díky jejich sevřené formě, soudržnosti a konzistentnosti považovat za svého druhu inteligentní regulaci avant la lettre; |
64. |
zdůrazňuje, že síť Natura 2000 je stále poměrně novou sítí, jejíhož potenciálu nebylo ještě zdaleka dosaženo; je toho názoru, že směrnice o ochraně přírody jsou stále ještě relevantní a že osvědčené prováděcí postupy prokazují jejich účinnost; zdůrazňuje, že ve směrnicích o ochraně přírody je velký prostor pro flexibilitu, včetně možnosti přizpůsobení se technickému a vědeckému pokroku; konstatuje, že inteligentní provádění a mezinárodní spolupráce jsou zásadní pro dosažení cílů v oblasti biologické rozmanitosti; |
65. |
staví se proti případné revizi směrnic o ochraně přírody, neboť by ohrozila realizaci strategie v oblasti biologické rozmanitosti a zapříčinila dlouhé období právní nejistoty, přičemž existuje riziko, že by vedla k oslabení právní ochrany a financování a měla by negativní dopad na přírodu, obyvatele i podniky; zdůrazňuje v tomto ohledu, že probíhající kontrola REFIT směrnic o ochraně přírody by se měla zaměřit na zlepšení provádění; |
66. |
je přesvědčen o tom, že veškeré potíže s dosažením cílů směrnic o ochraně přírody a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti obecně nejsou v právních předpisech, ale především v jejich neúplném, rozdílném a nesprávném provádění, jeho vymáhání a začleňování do dalších oblastí politik; |
67. |
zdůrazňuje, že směrnice o ochraně přírody poskytují dostatečnou flexibilitu v oblasti jejich provádění při zohlednění hospodářských, sociálních, kulturních a regionálních požadavků, jak je zakotveno ve směrnici o stanovištích; vybízí nicméně naléhavě Komisi, aby vyjasnila svůj výklad a prováděcí pokyny, aby nedocházelo ke sporům a všechny problémové body se vyřešily; |
68. |
požaduje přesné prověření úlohy velkých predátorů a případné zavedení opatření k přizpůsobení, aby byla zachována biologická rozmanitost, kulturní krajina a po staletí prováděná pastva býložravých zvířat v horských oblastech; |
69. |
uznává, že právní předpisy Unie v oblasti ochrany ekosystémů, přírodních stanovišť a druhů v chráněných oblastech jsou prospěšné pro přírodu; vyjadřuje však politování nad tím, že nejvzdálenější francouzské regiony, které představují jedinečnou zásobárnu druhů a ekosystémů a značnou část světové i evropské biologické rozmanitosti, jsou z tohoto právního rámce i z dalších právních rámců vhodných pro jejich specifickou povahu vyňaty; podtrhuje však úspěch skupiny projektů v těchto regionech financovaných z programu LIFE + a z evropské iniciativy BEST, které měly za cíl posílit ochranu biologické rozmanitosti a přizpůsobení se změně klimatu v nejvzdálenějších regionech a v zámořských zemích a územích; |
70. |
vyzývá Komisi, aby zavedla trvalé mechanismy financování ochrany biologické rozmanitosti v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích, a to v návaznosti na přípravnou akci BEST; |
Další postup: dodatečná opatření
71. |
považuje úbytek biologické rozmanitosti mimo chráněné přírodní oblasti za nedostatek celé strategie; vybízí Komisi a členské státy, aby shromáždily informace o těchto stanovištích a druzích a vytvořily vhodné rámce, které umožní spolupracovat s místními orgány a občanskou společností s cílem zabránit roztříštěnosti stanovišť a čisté ztrátě biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb; |
72. |
má za to, že takovýto rámec musí zahrnovat balík doplňkových opatření, která řeší podstatu úbytku biologické rozmanitosti a zlepšují začleňování biologické rozmanitosti do odvětvových politik, včetně zemědělství, lesnictví, rybolovu, energetiky a dopravy; |
73. |
vybízí členské státy, aby prostřednictvím iniciativ týkajících se územního plánování pečlivě posuzovaly využití prostorů a zajistily přiměřenou ochranu sítě Natura 2000, aby chránily veřejný prostor, zejména upřednostňováním pastevectví před opuštěním půdy, které zvyšuje hrozbu přírodních katastrof (laviny, sesuvy bahna a půdy), a vytvořily soudržnou síť modro-zelené infrastruktury ve venkovských i městských oblastech a zároveň zajistily nezbytnou právní jistotu v oblasti hospodářské činnosti; žádá Komisi, aby v této oblasti vytvořila osvědčené postupy a sestavila jejich přehled; |
74. |
domnívá se, že pro účinnější a cílenější využívání dostupných prostředků je nezbytné, aby Komise vypracovala zvláštní kritéria pro „Nástroj financování přírodního kapitálu“, která musí zajistit, aby měly projekty náležité pozitivní a vědecky prokazatelné účinky na biologickou rozmanitost; projekty programu LIFE by měly být spojeny s financováním z jiných programových proudů, jako jsou například strukturální fondy, čímž by se posílily a zopakovaly úspěšné projekty napříč EU a dosáhlo by se většího multiplikačního efektu; |
75. |
vybízí Komisi, aby rozšířila přístup financování biologické rozmanitosti z různých fondů, a vyzývá k lepšímu propojení různých finančních nástrojů; |
76. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily soudržnost napříč příslušnými odvětvovými politikami ohledně začlenění cílů v oblasti biologické rozmanitosti a přitom zajistily, že příští víceletý finanční rámec zaručí, že nedojde k žádné čisté ztrátě biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb; |
77. |
vyzývá Komisi, aby zřídila skupinu na vysoké úrovni, která se bude zabývat přírodním kapitálem, jelikož vyšší politický význam a priorita pomohou dosažení daných cílů; |
78. |
vyjadřuje politování nad tím, že právní předpisy EU v oblasti životního prostředí nejsou podrobovány uceleným a účinným inspekcím v oblasti životního prostředí a ucelenému a účinnému dohledu, které by odhalily porušování environmentálních právních předpisů v různých odvětvích a předcházely mu, přičemž totéž platí i pro chráněné přírodní lokality; vítá přípravnou práci na rámci EU pro inspekce v oblasti životního prostředí a vyzývá Komisi, aby bezodkladně předložila legislativní návrh; |
79. |
zdůrazňuje význam inovací, výzkumu a vývoje, které umožňují plnit cíle směrnic o ochraně přírody, a vyzývá Komisi a členské státy, aby zaměřily svou pozornost zejména na vazby mezi zachováním biologické rozmanitosti a přínosy pro lidské zdraví a dobrý stav ekonomiky a aby koordinovaly opatření na shromažďování údajů; připomíná, že stále ještě existují velké mezery ve znalostech, pokud jde o stav mořských ekosystémů a rybolovných zdrojů; vyzývá členské státy, aby zajistily sběr a zveřejňování údajů o dopadu rybolovu a akvakultury na širší životní prostředí; |
80. |
žádá Komisi a členské státy, aby na základě politik, jež členské státy již provádějí, bezodkladně zahájily evropskou iniciativu týkající se opylovačů a věnovaly současně zvláštní pozornost odolnosti rostlin vůči škodlivým organismům, která má dopad na včelstvo a další opylovače, a aby neprodleně předložily návrhy rámcové směrnice o půdě, směrnice o přístupu ke spravedlnosti a revidovaný právní rámec EU o inspekcích ochrany životního prostředí; |
81. |
se znepokojením poukazuje na narůstající množství vědeckých důkazů, které prokazují, že pesticidy ze skupiny neonikotinoidů mohou mít negativní dopad na zásadní služby, jako jsou opylení a přirozené mechanismy ochrany před škodlivými organismy; vyzývá proto Komisi, aby trvala na svém zákazu používání neonikotinoidů; |
82. |
apeluje na Komisi a členské státy, aby plně uplatňovaly zásadu předběžné opatrnosti při povolování použití živých modifikovaných organismů a jejich vypuštění do životního prostředí s cílem zabránit jakémukoliv negativnímu dopadu na biologickou rozmanitost; |
83. |
zdůrazňuje význam programu LIFE pro životní prostředí, zejména pokud jde o jeho dílčí program „Příroda a biologická rozmanitost“, neboť pomáhá chránit a posilovat evropskou biologickou rozmanitost; |
84. |
je pevně přesvědčen, že životní prostředí a inovace se vzájemně doplňují, a odkazuje zejména na „přírodě blízká řešení“, která přinášejí ekonomicky i ekologicky inteligentní řešení problémů například v oblasti změny klimatu, nedostatku surovin, znečištění a antimikrobiální rezistence; vyzývá příslušné zúčastněné strany, aby taková řešení v rámci programu Horizont 2020 rozvíjely; vyzývá členské státy, aby v zájmu větší efektivity ponechávaly regulační prostor pro tato inteligentní řešení, která v oblasti biologické rozmanitosti přinášejí pozitivní výsledky; |
85. |
zdůrazňuje, že otázky biologické rozmanitosti, změny klimatu a nedostatku surovin spolu neoddělitelně souvisejí; připomíná, že úbytku biologické rozmanitosti je možné zabránit jen v případě, že bude změna klimatu výrazně nižší než 2 oC ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí; rovněž připomíná, že celá řada ekosystémů zmírňuje přírodní rizika, a tím přispívá k naplňování adaptační a mitigační strategie; |
86. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby tuto skutečnost zohlednily tím, že zajistí plné začlenění strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2020 do postoje EU v diskusích o nové mezinárodní dohodě týkající se změny klimatu, a to zejména s ohledem na skutečnost, že podle projektu ROBIN financovaného EU představuje ochrana biologické rozmanitosti část řešení změny klimatu, jejího zmírnění a přizpůsobení se jí, zejména když si uvědomíme, že tropické lesy mohou zmírnit 25 % celkových emisí skleníkových plynů; |
87. |
vyzývá Komisi, aby do mezinárodních dohod, které uzavírá, začleňovala otázky týkající se životního prostředí a změny klimatu a aby prováděla analýzy týkající se životního prostředí zaměřené na možnosti ochrany a zlepšování biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že je důležité systematicky zjišťovat a vyhodnocovat možné dopady na biologickou rozmanitost; vyzývá Komisi, aby v návaznosti na zjištění uvedená ve studii s názvem „Zjišťování a zmírňování negativních dopadů poptávky EU po některých komoditách na biologickou rozmanitost ve třetích zemích“ navrhla možné způsoby, jak přispět k odvrácení nebo minimalizaci úbytku biologické rozmanitosti ve světě, která je důsledkem určitých výrobních a spotřebních vzorců v EU; |
88. |
naléhavě žádá členské státy, aby – na základě zásady předběžné opatrnosti a zásady přijímání nezbytných preventivních opatření a s ohledem na rizika a na negativní dopady na klima, životní prostředí a biologickou rozmanitost spojené s hydraulickým štěpením při využívání nekonvenčních uhlovodíků a nedostatky zjištěné v regulačním režimu EU u činností spojených s těžbou břidlicového plynu – nepovolovaly žádné nové provozy pro hydraulické štěpení v EU; |
89. |
žádá Komisi a členské státy, aby dohlížely na provádění plánu z Guadeloupe přijatého v říjnu roku 2014 a aby zavedly potřebné nástroje na ochranu biologické rozmanitosti v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích; |
90. |
zdůrazňuje celosvětovou úlohu strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti; vyzývá Komisi, aby ustanovení o biologické rozmanitosti začlenila do probíhajících obchodních jednání a aby cíle v oblasti biologické rozmanitosti začlenila do obchodních politik EU; |
o
o o
91. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/consultation/public%20consultation_FINAL.pdf
(2) Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35.
(3) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608.
(4) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487.
(5) Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.
(6) Úř. věst. C 258 E, 7.9.2013, s. 99.
(7) Přijaté texty, P7_TA(2013)0600.
(8) Přijaté texty, P8_TA(2015)0109.
(9) http://www.foresteurope.org/fullsoef2015
Středa, 3. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/14 |
P8_TA(2016)0037
Ratifikace Marrákešské smlouvy na základě obdržených petic, zejména petice 924/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o ratifikaci Marrákešské smlouvy na základě obdržených petic, zejména petice 924/2011 (2016/2542(RSP))
(2018/C 035/02)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na petice občanů EU s postižením znemožňujícím práci s tištěnými dokumenty, a zejména na petici 924/2011, kterou jménem Evropské unie nevidomých (EBU) / Královského národního institutu nevidomých (RNIB) předložil Dan Pescod (britský státní příslušník) ohledně přístupu nevidomých ke knihám a jiným tištěným materiálům, |
— |
s ohledem na Marrákešskou smlouvu o usnadnění přístupu k publikovaným dílům nevidomým a zrakově postiženým osobám či osobám s jinými poruchami čtení (dále jen Marrákešská smlouva), |
— |
s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, |
— |
s ohledem na čl. 216 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Světová zdravotnická organizace v roce 2010 odhadovala, že v celé Evropě je 2 550 000 nevidomých osob a 23 800 000 slabozrakých osob, což činí celkem 26 350 000 zrakově postižených osob; |
B. |
vzhledem k tomu, že pouze 5 % všech knih zveřejněných v rozvinutých zemích a méně než 1 % knih zveřejněných v rozvojových zemích je vydáváno v dostupných formátech; |
C. |
vzhledem k tomu, že EU a členské státy jsou smluvními stranami Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením; |
D. |
vzhledem k tomu, že EU a členské státy podepsaly Marrákešskou smlouvu v dubnu 2014, a proto na sebe vzaly politický závazek, že ji ratifikují; |
E. |
vzhledem k tomu, že Výbor OSN pro Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením v závěrečných připomínkách k původní zprávě Evropské unie o provádění této úmluvy Evropskou unii vyzval, aby přijala veškerá opatření nezbytná k tomu, aby bylo možné Marrákešskou smlouvu co nejdříve ratifikovat a provádět; |
F. |
vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh rozhodnutí Rady o uzavření Marrákešské smlouvy jménem Evropské unie (COM(2014)0638); |
1. |
připomíná, že články 24 a 30 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením zdůrazňují právo osob se zdravotním postižením na vzdělávání bez diskriminace a na základě rovných příležitostí i potřebu zajistit, aby zákony na ochranu práv duševního vlastnictví nepředstavovaly neodůvodněnou nebo diskriminující překážku bránící přístupu osob se zdravotním postižením ke kulturním materiálům; |
2. |
s hlubokým rozhořčením konstatuje, že sedm členských států EU utvořilo menšinový blok, který brání procesu ratifikace této smlouvy; vyzývá Radu a členské státy, aby urychlily ratifikační proces, aniž by ratifikaci podmiňovaly přezkumem právního rámce EU nebo rozhodnutím Soudního dvora Evropské unie; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, členským státům, Evropské komisi a Výboru OSN pro Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/15 |
P8_TA(2016)0038
Produkty, které obsahují geneticky modifikovanou sóju FG72, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D042684 – 2016/2547(RSP))
(2018/C 035/03)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju FG72 (MST-FGØ72-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení, |
— |
s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2), |
— |
s ohledem na skutečnost, že Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003 rozhodl dne 18. listopadu 2015 hlasováním, že nevydá stanovisko, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 16. července 2015 (3), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2015 o prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2015/2279 ze dne 4. prosince 2015 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (4), |
— |
s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
— |
s ohledem na čl. 106 odst. 2 a 3 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že dne 24. června 2011 podala společnost Bayer CropScience AG v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Belgie žádost týkající se uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují sóju FG72, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh; |
B. |
vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná sója MST-FGØ72-2 popsaná v žádosti exprimuje protein 2mEPSPS, který rostlině dává schopnost tolerance k herbicidům na bázi glyfosátu, a protein HPPD W336, který zajišťuje toleranci k herbicidům na bázi isoxaflutolu; vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny, jež je specializovanou agenturou Světové zdravotnické organizace pro rakovinu, klasifikovala dne 20. března 2015 glyfosát jako látku, která je pro člověka pravděpodobně karcinogenní (5); |
C. |
vzhledem k tomu, že Stálý výbor dne 18. listopadu 2015 hlasoval o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, aniž by vydal stanovisko; |
D. |
vzhledem k tomu, že dne 22. dubna 2015 vyjádřila Komise v důvodové zprávě ke svému legislativnímu návrhu, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, politování nad skutečností, že od vstupu nařízení (ES) č. 1829/2003 v platnost přijímala Komise rozhodnutí o povolení v souladu s použitelnými právními předpisy bez podpory stanovisek výborů členských států a že navracení dokumentace Komisi ke konečnému rozhodnutí, což byla v podstatě výjimka pro tento postup jako takový, se stalo při rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv standardem; |
E. |
vzhledem k tomu, že legislativní návrh ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, byl dne 28. října 2015 (6) Parlamentem zamítnut z toho důvodu, že pěstování GMO sice nutně probíhá na území členského státu, nicméně obchodování s nimi má přeshraniční charakter, což znamená, že vnitrostátní zákaz prodeje a použití, jak jej navrhuje Komise, by nebyl bez znovuzavedení hraničních kontrol dováženého zboží vynutitelný; vzhledem k tomu, že Parlament zamítl legislativní návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, a vyzval Komisi, aby svůj návrh stáhla a předložila nový; |
1. |
domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a nařízení (ES) č. 396/2005 (7), který podle obecných zásad stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (8) spočívá v poskytnutí základu pro zajištění vysoké míry ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu; |
2. |
vyzývá Komisi, aby stáhla návrh prováděcího rozhodnutí; |
3. |
vyzývá Komisi, aby na základě Smlouvy o fungování Evropské unie předložila nový legislativní návrh na změnu nařízení (ES) č. 1829/2003, který zohlední často vyjadřované obavy členských států týkající se nejen otázek bezpečnosti GMO pro zdraví a životní prostředí; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi i vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.
(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
(3) EFSA GMO Panel (vědecká komise pro geneticky modifikované organismy při EFSA) 2015. Vědecké stanovisko k žádosti společnosti Bayer CropScience AG (EFSA-GMO-BE-2011-98) pro uvedení na trh geneticky modifikované sóji FG72 odolné vůči herbicidům pro použití v potravinách a krmivech, dovoz a zpracování v souladu s nařízením (ES) č. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(7):4167, 29 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4167.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0456.
(5) Monografie IARC, svazek 112: hodnocení pěti organofosfátových insekticidů a herbicidů, 20. března 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf
(6) Přijaté texty, P8_TA(2015)0379
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/17 |
P8_TA(2016)0039
Produkty. které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 x MON 89788, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D042682 – 2016/2548(RSP))
(2018/C 035/04)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení, |
— |
s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2), |
— |
s ohledem na skutečnost, že Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003 rozhodl dne 18. listopadu 2015 hlasováním, že nevydá stanovisko, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 18. června 2015 (3), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2015 o prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2015/2279 ze dne 4. prosince 2015 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (4), |
— |
s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
— |
s ohledem na čl. 106 odst. 2 a 3 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že dne 23. března 2012 společnost Monsanto Europe S.A. podala v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují sóju MON 87708 × MON 89788, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh; |
B. |
vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná sója MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, popsaná v žádosti, exprimuje proteiny dikamba monooxygenázy (DMO), které rostlině propůjčují schopnost tolerance k herbicidům na bázi dikamby, a protein CP4 EPSPS, který rostlině propůjčuje schopnost tolerance k herbicidům na bázi glyfosátu; vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny, jež je specializovanou agenturou Světové zdravotnické organizace pro rakovinu, klasifikovala dne 20. března 2015 glyfosát jako látku, která je pro lidi pravděpodobně karcinogenní (5); |
C. |
vzhledem k tomu, že Stálý výbor dne 18. listopadu 2015 hlasoval o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, aniž by vydal stanovisko; |
D. |
vzhledem k tomu, že dne 22. dubna 2015 vyjádřila Komise v důvodové zprávě ke svému legislativnímu návrhu, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, politování nad skutečností, že od vstupu nařízení (ES) č. 1829/2003 v platnost přijímala Komise rozhodnutí o povolení v souladu s použitelnými právními předpisy bez podpory stanovisek výboru členských států a že navracení dokumentace Komisi ke konečnému rozhodnutí, což byla v podstatě výjimka pro tento postup jako celek, se stalo při rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv standardem; |
E. |
vzhledem k tomu, že legislativní návrh ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, byl dne 28. října 2015 (6) Parlamentem zamítnut z toho důvodu, že pěstování GMO sice nutně probíhá na území členského státu, nicméně obchodování s nimi má přeshraniční charakter, což znamená, že vnitrostátní zákaz prodeje a použití, jak jej navrhuje Komise, by nebyl bez znovuzavedení hraničních kontrol dováženého zboží vynutitelný; vzhledem k tomu, že Parlament zamítl legislativní návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, a vyzval Komisi, aby svůj návrh stáhla a předložila nový; |
1. |
domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a (ES) č. 396/2005 (7), který podle obecných zásad stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (8) spočívá v poskytnutí základu pro zajištění vysoké míry ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu; |
2. |
vyzývá Komisi, aby vzala zpět návrh prováděcího rozhodnutí; |
3. |
vyzývá Komisi, aby na základě Smlouvy o fungování Evropské unie předložila nový legislativní návrh na změnu nařízení (ES) č. 1829/2003, který zohlední často vyjadřované obavy členských států týkající se nejen otázek bezpečnosti GMO pro zdraví a životní prostředí; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.
(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
(3) Vědecké stanovisko k žádosti společnosti Monsanto (EFSA-GMO-NL-2012-108) pro uvedení na trh geneticky modifikované sóji odolné vůči herbicidům MON 87708 × MON 89788 pro použití v potravinách a krmivech, dovoz a zpracování v souladu s nařízením (ES) č. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(6):4136, 26 s. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4136.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0456.
(5) Monografie IARC, svazek 112: hodnocení pěti organofosfátových insekticidů a herbicidů, 20. března 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf
(6) Přijaté texty, P8_TA(2015)0379.
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/19 |
P8_TA(2016)0040
Produkty, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87705 x MON 89788, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D042681 – 2016/2549(RSP))
(2018/C 035/05)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 tohoto nařízení, |
— |
s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2), |
— |
s ohledem na skutečnost, že Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003 rozhodl dne 18. listopadu 2015 hlasováním, že nevydá stanovisko, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 16. července 2015 (3), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 16. prosince 2015 o prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2015/2279 ze dne 4. prosince 2015 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (4), |
— |
s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
— |
s ohledem na čl. 106 odst. 2 a 3 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že dne 11. srpna 2011 společnost Monsanto Europe S.A. podala v souladu s články 5 a 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují sóju MON 87705 × MON 89788, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh; |
B. |
vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná sója MON-877Ø5-6 × MON-89788-1 popsaná v žádosti má sníženou expresi enzymů pro mastné kyseliny Δ12-desaturázu (FAD2) a palmitoyl acyl carrier protein thioesterázu (FATB), což má za následek profil se zvýšeným podílem kyseliny olejové a sníženým podílem kyseliny linolové, a exprimuje protein CP4 EPSPS, který zajišťuje toleranci vůči herbicidům na bázi glyfosátu; vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny, jež je specializovanou agenturou Světové zdravotnické organizace pro rakovinu, klasifikovala dne 20. března 2015 glyfosát jako látku, která je pro lidi pravděpodobně karcinogenní (5); |
C. |
vzhledem k tomu, že Stálý výbor dne 18. listopadu 2015 hlasoval o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, aniž by vydal stanovisko; |
D. |
vzhledem k tomu, že dne 22. dubna 2015 vyjádřila Komise v důvodové zprávě ke svému legislativnímu návrhu, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, politování nad skutečností, že od vstupu nařízení (ES) č. 1829/2003 v platnost přijímala Komise rozhodnutí o povolení v souladu s použitelnými právními předpisy bez podpory stanovisek výborů členských států a že navracení dokumentace Komisi ke konečnému rozhodnutí, což byla v podstatě výjimka pro tento postup jako celek, se stalo při rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv pravidlem; |
E. |
vzhledem k tomu, že legislativní návrh ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003, byl dne 28. října 2015 Parlamentem zamítnut (6) z toho důvodu, že pěstování GMO sice nutně probíhá na území členského státu, nicméně obchodování s nimi má přeshraniční charakter, což znamená, že vnitrostátní zákaz prodeje a použití, jak jej navrhuje Komise, by nebyl bez znovuzavedení hraničních kontrol dováženého zboží vynutitelný; vzhledem k tomu, že Parlament zamítl legislativní návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1829/2003 a vyzval Komisi, aby svůj návrh stáhla a předložila nový; |
1. |
domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a nařízení (ES) č. 396/2005 (7), který podle obecných zásad stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (8) spočívá v poskytnutí základu pro zajištění vysoké míry ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu; |
2. |
vyzývá Komisi, aby návrh prováděcího rozhodnutí vzala zpět; |
3. |
vyzývá Komisi, aby na základě Smlouvy o fungování Evropské unie předložila nový legislativní návrh na změnu nařízení (ES) č. 1829/2003, který zohlední často vyjadřované obavy členských států týkající se nejen otázek bezpečnosti GMO pro zdraví a životní prostředí; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.
(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
(3) Vědecké stanovisko k žádosti společnosti Monsanto (EFSA-GMO-NL-2011-110) o uvedení na trh geneticky modifikované sóji MON 87705 × MON 89788, se zvýšeným podílem kyseliny olejové a odolné vůči herbicidům, pro použití v potravinách a krmivech, dovoz a zpracování v souladu s nařízením (ES) č. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(7):4178 [30 stran]. doi:10.2903/j.efsa.2015.4178.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0456.
(5) Monografie IARC, svazek 112: hodnocení pěti organofosfátových insekticidů a herbicidů, 20. března 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf
(6) Přijaté texty, P8_TA(2015)0379.
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).
(8) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/21 |
P8_TA(2016)0041
Jednání o dohodě o obchodu se službami (TISA)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 obsahující doporučení Evropského parlamentu určené Komisi ohledně jednání o dohodě o obchodu se službami (TISA) (2015/2233(INI))
(2018/C 035/06)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu se službami (GATS) (1), která vstoupila v platnost v lednu 1995 jako výsledek uruguayského kola jednání v rámci WTO, |
— |
s ohledem na zprávu WTO ze dne 21. dubna 2011 o zvláštním kole jednání o obchodu se službami, kterou vypracoval předseda Rady WTO pro obchodování se službami, velvyslanec Fernando de Mateo pro Výbor pro jednání o obchodu WTO (2), |
— |
s ohledem na prohlášení skupiny „Really Good Friends of Services“ (RGF) ze dne 5. července 2012 (3), |
— |
s ohledem na pokyny EU pro jednání o Dohodě o službách (TISA), které Rada přijala dne 8. března 2013 a dne 10. března 2015 odtajnila a zveřejnila (4), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 o zahájení jednání o mnohostranné dohodě o službách (5), |
— |
s ohledem na politické směry předsedy Junckera z 15. července 2014 adresované nové Evropské komisi a nazvané „Nový začátek pro Evropu: Moje agenda pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu“, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2015 s názvem „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“ (COM(2015)0497), |
— |
s ohledem na závěrečnou zprávu ze dne 17. července 2014, kterou pro Komisi vypracovala společnost ECORYS a která nese název „Trade Sustainable Impact Assessment in support of negotiations on a plurilateral Trade in Services Agreement (TiSA) (Posouzení udržitelného dopadu obchodu pro jednání o mnohostranné dohodě o obchodu se službami (TISA)“ (6), |
— |
s ohledem na dokumenty, které při vyjednávání přeložily všechny jednotlivé strany dohody TISA, zejména na dokumenty, které Komise odtajnila a dne 22. července 2014 zveřejnila, včetně původního návrhu EU (7), |
— |
s ohledem na prohlášení komisařky Malströmové ze dne 5. února 2015 o mobilitě pacientů v rámci TISA (8), |
— |
s ohledem na společné prohlášení EU–USA ze dne 20. března 2015 o veřejných službách (9) v souvislosti s jednáními o TISA a TTIP, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, |
— |
s ohledem na článek 39 Smlouvy o Evropské unii, článek 8 Listiny základních práv Evropské unie o ochraně osobních údajů a článek 12 Všeobecné deklarace lidských práv, |
— |
s ohledem na články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a na článek 8 Smlouvy o fungování Evropské unie, které podporují rovnost mezi ženami a muži jako jednu ze základních hodnot EU, |
— |
s ohledem na články 14 a 106 Protokolu č. 26 o službách obecného zájmu připojeného ke Smlouvě o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na usnesení ze dne 12. března 2003 o Všeobecné dohodě o obchodu službami (GATS) v rámci WTO, včetně kulturní rozmanitosti (10), |
— |
s ohledem na článek 21 Smlouvy o Evropské unii, |
— |
s ohledem na články 207 a 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na zásadu soudržnosti v zájmu rozvoje, která je uvedena ve Smlouvě o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru regionů k místnímu a regionálnímu rozměru dohody o obchodu se službami (TISA) (CDR 2700/2015), |
— |
s ohledem na čl. 108 odst. 4 a článek 52 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro rozvoj, Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro dopravu a cestovní ruch, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0009/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že jednání o TISA by měla vést k dosažení účinné mezinárodní regulace, nikoli snížit úroveň regulace domácí; |
B. |
vzhledem k tomu, že ačkoli je TISA ve své současné formě a se stávajícími jednajícími členy mnohostranná obchodní dohoda, jejím cílem by mělo být, aby dojednaná úmluva dosáhla kritické velikosti a mohla se stát mnohostrannou dohodou v rámci WTO; |
C. |
vzhledem k tomu, že jakákoli obchodní dohoda musí evropským spotřebitelům skýtat více práv a nižší ceny, více pracovních příležitostí a ochranu pracovníků; vzhledem k tomu, že musí rovněž přispívat k podpoře udržitelného rozvoje a sociální odpovědnosti podniků na celém světě a musí zajišťovat pro evropské společnosti rovné podmínky; vzhledem k tomu, že by obchodní politika měla přispívat k agendě důstojné práce MOP a Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a být s nimi plně v souladu; |
D. |
vzhledem k tomu, že jakákoli obchodní dohoda musí otevírat našim společnostem zahraniční trhy a musí poskytovat občanům Unie alespoň minimální záchrannou síť; vzhledem k tomu že dohoda TISA by měla zlepšit přístup na zahraniční trhy, šířit osvědčené postupy a ovlivňovat podobu globalizace tak, aby bylo zajištěno, že bude odrážet hodnoty, zásady a zájmy EU a že bude napomáhat uplatnění evropských společností v éře globálních hodnotových řetězců; vzhledem k tomu, že spotřebitelská práva, stejně jako sociální a environmentální normy nejsou překážkami obchodu, ale nezpochybnitelnými stavebními prvky strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; vzhledem k tomu, obchodní politika EU musí dodržovat cíle hospodářské, sociální a územní soudržnosti, jak jsou stanoveny v článku 174 Smlouvy o fungování EU; vzhledem k tomu, že poskytování služeb v EU se zakládá na zásadách všeobecného přístupu, kvality, bezpečnosti, cenové dostupnosti a rovného zacházení, které mají být dodržovány vždy, ve všech městech a regionech; vzhledem k tomu, že EU by měla podporovat rovnost žen a mužů na mezinárodní úrovni; |
E. |
vzhledem k tomu, že v důsledku globalizace našich ekonomik i mezinárodního obchodu a jejich zvyšující se orientace na služby a jejich digitalizace je naléhavě zapotřebí přijmout politické kroky ke zlepšení mezinárodních pravidel; vzhledem k tomu, že Evropská unie má bytostný zájem na posílení pravidel světového obchodu pro řízení globálních dodavatelských řetězců; vzhledem k tomu, že mnohostranný obchodní systém je i nadále nejúčinnějším rámcem pro dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu na celém světě; |
F. |
vzhledem k tomu, že TISA skýtá EU příležitost upevnit své postavení největšího vývozce služeb, které vyplývá z jejího 25 % podílu na celosvětovém vývozu služeb, jejichž obchodní přebytek dosáhl v roce 2013 výše 170 miliard EUR; vzhledem k tomu, že hodnota vývozu služeb v EU se v průběhu posledních 10 let zdvojnásobila a v roce 2014 dosáhla hodnoty 728 miliard EUR; vzhledem k tomu, že odvětví služeb zaměstnává téměř 70 % pracovní síly v EU a představuje 40 % hodnoty zboží vyváženého z Evropy; vzhledem k tomu, že 90 % nových pracovních míst vytvořených v EU mezi lety 2013 a 2025 budou pracovní místa v odvětví služeb; vzhledem k tomu, že tato dohoda má potenciál v oblasti vytváření pracovních příležitostí v EU; |
G. |
vzhledem k tomu, že obchod se službami stimuluje vytváření pracovních míst a růst v EU, což může posílit dohoda TISA; |
H. |
vzhledem k tomu, že řada důležitých trhů, zejména v rozvíjejících se ekonomikách, je pro evropské společnosti stále ještě uzavřená; vzhledem k tomu, že nadbytečné překážky obchodu se službami, které by v celním ekvivalentu dosahovaly 15 % u Kanady, 16 % u Japonska, 25 % u Jižní Koreje, 44 % u Turecka a 68 % u Číny, nadále znemožňují, aby evropské společnosti plně těžily z výhod plynoucích z jejich konkurenceschopnosti; vzhledem k tomu, že EU, v níž činí omezení v celním vyjádření pouhých 6 %, je podstatně otevřenější než většina z jejích partnerů; vzhledem k tomu, že EU by měla využít své pozice nejdůležitějšího dovozce a vývozce služeb k zajištění rovných podmínek prostřednictvím vzájemného přístupu na trh a spravedlivé hospodářské soutěže; |
I. |
vzhledem k tomu, že necelní překážky, které představují v průměru více než 50 % nákladů na přeshraniční služby, se v nepoměrně větší míře dotýkají malých a středních podniků, podniků, které tvoří jednu třetinu poskytovatelů vyvážených služeb v EU a které často nemají dostatečné lidské a finanční zdroje nutné k jejich překonání; vzhledem k tomu, že odstranění zbytečných překážek by malým a středním podnikům usnadnilo působení v celosvětovém měřítku, pokud lze tyto překážky odstranit, aniž by bylo ohroženo splnění cílů veřejné politiky, z nichž vycházejí; vzhledem k tomu, že je třeba, aby byla zachována opatření potřebná k dosažení legitimních cílů veřejných politik; |
J. |
vzhledem k tomu, že se v důsledku globalizace hodnotových řetězců zvyšuje míra, v níž jsou při domácí výrobě a vývozu používány dovážené prvky; vzhledem k tomu, že obchod se zbožím a obchod se službami jsou vzájemně propojené a řízení těchto globálních dodavatelských řetězců vyžaduje celosvětově platná pravidla; vzhledem k tomu, že v kontextu globálních hodnotových řetězců je ještě více nutné zavést závazné základní mezinárodní normy, aby se zabránilo dalšímu zhoršování podmínek i sociálnímu a environmentálnímu dumpingu; |
K. |
vzhledem k tomu, že důvěra občanů v obchodní politiku EU má zcela zásadní význam a je třeba ji posílit tím, že se zajistí nejen prospěšné výsledky z hlediska zaměstnanosti a tvorby bohatství pro občany a podniky, ale také co nejvyšší úroveň transparentnosti, zapojení a odpovědnosti, a to vedením stálého dialogu se sociálními partnery, občanskou společností, místními a oblastními orgány a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami a stanovením jasných pokynů pro jednání; |
L. |
vzhledem k tomu, že největší část závazků EU odkazuje na vnitrostátní právní předpisy členských států; vzhledem k tomu, že provádění závazků zajišťují zejména regionální a místní vlády; |
M. |
vzhledem k tomu, že ochrana údajů není ekonomickým břemenem, ale naopak zdrojem hospodářského růstu; vzhledem k tomu, že je naprosto nezbytné obnovit důvěru v digitální prostředí; vzhledem k tomu, že pro obchod se službami jsou datové toky nenahraditelné, avšak nikdy by neměly ohrozit acquis EU v oblasti ochrany údajů a práva na soukromí; |
N. |
vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 4. července 2013 o zahájení jednání o mnohostranné dohodě o službách požádal Komisi, aby „pokračovala ve svém záměru připravit posouzení dopadů udržitelnosti“; |
O. |
vzhledem k tomu, že TISA bude zahrnovat pohyb fyzických osob mezi zeměmi, které budou jejími členskými stranami, a že v tomto ohledu se se všemi evropskými občany musí při jejich přístupu na území jiných smluvních stran dohody zacházet stejně; |
P. |
vzhledem k tomu, že Parlament má v rámci postupu souhlasu, který se vztahuje na obchodní dohody, konečné slovo a jeho poslanci budou po završení jednání o TISA rozhodovat pouze o tom, zda tuto dohodu schválí či odmítnou; vzhledem k tomu, že v některých členských státech může ratifikace vyžadovat ratifikaci v regionálních parlamentech nebo parlamentních komorách zastupujících regionální úrovně; |
Q. |
vzhledem k tomu, že si Parlament vyhrazuje právo vyjádřit stanovisko po konzultaci jakéhokoli budoucího znění návrhů TISA; |
1. |
v souvislosti s probíhajícími jednáními o dohodě o obchodu službami předkládá Komisi následující doporučení:
|
2. |
žádá Komisi, aby toto usnesení plně zohlednila a poskytla odpověď do šesti měsíců od jeho přijetí; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení obsahující doporučení Evropského parlamentu Komisi a pro informaci Radě, vládám a parlamentům členských států a všem vládám a parlamentům stran TISA. |
(1) https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/26-gats_01_e.htm
(2) TN/S/36
(3) http://eeas.europa.eu/delegations/wto/press_corner/all_news/news/2012/ 20120705_advancing_negotiations_services.htm
(4) http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/03/150310-trade-services-agreement-negotiating-mandate-made-public
(5) Přijaté texty, P7_TA(2013)0325.
(6) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf
(7) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf
(8) http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1254
(9) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153264.pdf
(10) Úř. věst. C 61 E, 10.3.2004, s. 289.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/35 |
P8_TA(2016)0042
Nová strategie pro rovnost žen a mužů a práva žen po roce 2015
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o nové strategii pro práva žen a pro rovnost žen a mužů v Evropě po roce 2015 (2016/2526(RSP))
(2018/C 035/07)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na článek 2 a čl. 3 odst. 3 druhý pododstavec Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na článek 8 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na článek 23 Listiny základních práv Evropské unie, |
— |
s ohledem na Pekingskou deklaraci a akční platformu přijaté na čtvrté světové konferenci o ženách dne 15. září 1995 a na následující výsledné dokumenty přijaté na zvláštních zasedáních OSN Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) a Peking + 20 (2015), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. února 1996 s názvem „Začlenění otázky rovných příležitostí žen a mužů do všech politik a činností Společenství“ (COM(1996)0067), ve kterém se Komise zavázala „podporovat rovné příležitosti žen a mužů ve všech svých činnostech a politikách na všech úrovních“ a které účinně stanovuje zásadu rovnosti žen a mužů, |
— |
s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (2011–2020), který přijala Rada Evropské unie v březnu 2011, |
— |
s ohledem na hodnotící zprávu Komise ze dne 21. září 2010 nazvanou „Hodnocení předností a slabin strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015“, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. března 2010 nazvané „Posílený závazek pro dosažení rovnosti žen a mužů – Charta žen“ (COM(2010)0078), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. září 2010 nazvané „Strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 9. června 2015 o strategii EU pro rovnost žen a mužů pro období po roce 2015 (1), |
— |
s ohledem na analýzu veřejné konzultace na téma „Rovnost žen a mužů v EU“, která byla zveřejněna v říjnu 2015, |
— |
s ohledem na nový plán: soubor legislativních a nelegislativních návrhů zveřejněný Komisí v srpnu 2015 nazvaný „Nový začátek s cílem řešit problém rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, kterému čelí pracující rodiny“, |
— |
s ohledem na výsledek schůze Poradního výboru Evropské komise pro rovné příležitosti žen a mužů konané dne 26. listopadu 2015, |
— |
s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 3. prosince 2015 s názvem „Strategický závazek ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
— |
s ohledem na závěry zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdravotnictví a spotřebitelské otázky (EPSCO), které se konalo dne 7. prosince 2015, zejména na bod 35 těchto závěrů, |
— |
s ohledem na prohlášení trojice předsednictví EU (Nizozemsko, Slovensko, Malta) ze dne 7. prosince 2015 o rovnosti žen a mužů, |
— |
s ohledem na otázku Komisi o nové strategii pro rovnost žen a mužů a práva žen po roce 2015 (O-000006/2016 – B8-0103/2016), |
— |
s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základní hodnotou EU zakotvenou ve Smlouvách a v Listině základních práv, kterou se EU zavázala prosazovat ve všech svých činnostech, a vzhledem k tomu, že strategický cíl rovnosti žen a mužů je zásadní pro dosažení celkových cílů strategie Evropa 2020 pro růst, zaměstnanost a sociální začlenění; |
B. |
vzhledem k tomu, že právo na rovné zacházení je základním právem uznaným ve Smlouvách Evropské unie a je pevně zakotveno v evropské společnosti, a vzhledem k tomu, že toto právo má zásadní význam pro její další rozvoj a mělo by být uplatňováno v právních předpisech, praxi, judikatuře i reálném životě; |
C. |
vzhledem k tomu, že EU v minulosti učinila určité významné kroky k posílení práv žen a rovnosti žen a mužů, avšak v posledním desetiletí došlo na úrovni EU ke zpomalení politických opatření a reforem týkajících se rovnosti žen a mužů; vzhledem k tomu, že minulá strategie Komise pro rovnost žen a mužů 2010–2015 nebyla dostatečně komplexní, aby přispěla k rovnosti žen a mužů na evropské a mezinárodní úrovni, a vzhledem k tomu, že cíle, které si strategie stanovila, nebyly účinně splněny; vzhledem k tomu, že nová strategie po roce 2015 musí být novým impulzem pro konkrétní opatření vedoucí k posílení práv žen a podpoře rovnosti žen a mužů; |
D. |
vzhledem k tomu, že hodnocení strategie 2010–2015 a stanoviska zúčastněných stran uvedená v hodnotící zprávě Komise nazvané „Hodnocení předností a slabin strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015“ zdůrazňují, že je třeba dále posílit strategický přístup přijatý v roce 2010; |
E. |
vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 9. června 2015 jasné vyzývá k nové, samostatné strategii pro rovnost žen a mužů a práva žen po roce 2015; vzhledem k tomu, že výsledky veřejné konzultace ukázaly, že 90 % respondentů se vyslovilo pro novou strategii; |
F. |
vzhledem k tomu, že Rada EPSCO ve svých závěrech ze dne 7. prosince 2015 (bod 35) vyzývá Komisi, aby „přijala jakožto sdělení novou strategii pro rovnost žen a mužů po roce 2015“; vzhledem k tomu, že trojice předsednictví EU se ve svém prohlášení ze dne 7. prosince 2015 zavázala postoupit návrhy závěrů Rady o strategii EU pro rovnost žen a mužů po roce 2015 Radě EPSCO; |
1. |
připomíná, že Komise je podle článku 2 SEU a Listiny základních práv povinna přijmout opatření ve prospěch rovnosti žen a mužů; |
2. |
konstatuje, že Komise v minulosti jasně podpořila srozumitelné, transparentní, legitimní a veřejné sdělení o rovnosti žen a mužů, kterému vyjádřily podporu všechny orgány a instituce EU na nejvyšší politické úrovni; |
3. |
považuje za politováníhodné, že pracovní program Komise na rok 2016 zveřejněný v listopadu 2015 neobsahoval specifický odkaz na strategii EU pro rovnost žen a mužů po roce 2015; vyjadřuje politování nad skutečností, že Komise dne 3. prosince 2015 zveřejnila pouze pracovní dokument svých útvarů s názvem „Strategický závazek ohledně rovnosti žen a mužů v letech 2016–2019“, tj. že zveřejnila jen méně významný interní dokument a rovněž omezila dobu trvání opatření; |
4. |
vítá skutečnost, že Komise v srpnu 2015 zveřejnila svůj „plán: soubor legislativních a nelegislativních návrhů nazvaný „Nový začátek s cílem řešit problém rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, kterému čelí pracující rodiny“; |
5. |
vyzývá členské státy, aby přijaly plnou zodpovědnost za zdokonalení uplatňování zásad rovného zacházení a rovných příležitostí pro muže a ženy na vnitrostátní úrovni; |
6. |
vyjadřuje hluboké politování nad tím, že Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele se dne 7. prosince 2015 neshodla na oficiálním stanovisku k několika otázkám, které mohou přispět k rovnosti žen a mužů, včetně směrnice o ženách ve správních orgánech, kterou Parlament již dlouho očekává; |
7. |
vítá přístup Komise uvedený ve výše zmíněném pracovním dokumentu útvarů Komise o strategickém závazku ohledně rovnosti žen a mužů, vyjadřuje však politování nad tím, že chybějící konkrétní kritéria a odpovídající rozpočtové prostředky znemožňují jak hodnocení, tak dosažení pokroku, pokud jde o cíle a ukazatele; |
8. |
vyzývá Komisi, aby zvážila své rozhodnutí a přijala sdělení o nové strategii pro rovnost žen a mužů a práva žen v letech 2016–2020, které by se zabývalo otázkami rovnosti žen a mužů a které by bylo v souladu s mezinárodní agendou, zejména se závěrečným dokumentem z roku 2015 ze zasedání Peking + 20 a s novým rámcem s názvem „Rovnost žen a mužů a posílení postavení žen: proměna života žen a dívek prostřednictvím vnějších vztahů EU (2016–2020)“; |
9. |
vyzývá Komisi, aby spolupracovala s Parlamentem a Radou, a vyzývá k uspořádání summitu EU o rovnosti žen a mužů a právech žen s cílem posoudit dosažený pokrok a obnovit závazky v rámci nadcházejícího zasedání Rady EPSCO v březnu 2016; |
10. |
připomíná, že provádění právních předpisů EU a politických nástrojů musí respektovat zásady subsidiarity a „přidané hodnoty“, že jednotná pravidla nejsou vždy nezbytná pro praktické a konkurenceschopné fungování vnitřního trhu a že Komise musí zvážit administrativní zátěž vyplývající z jejích legislativních návrhů a odlišné kulturní zvyklosti a postupy v jednotlivých členských státech; |
11. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi jakož i vládám členských států. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0218.
Čtvrtek, 4. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/38 |
P8_TA(2016)0043
Situace v oblasti lidských práv na Krymu, zejména práv krymských Tatarů
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o situaci v oblasti lidských práv na Krymu, zejména o situaci krymských Tatarů (2016/2556(RSP))
(2018/C 035/08)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení o východním partnerství, Ukrajině a Ruské federaci, |
— |
s ohledem na zprávy mise hodnotící situaci v oblasti lidských práv na Krymu pod vedením Kanceláře OBSE pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) a vysokého komisaře OBSE pro národnostní menšiny, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Evropské rady (ze dne 21. března, 27. června a 16. července 2014), na základě nichž byly na Ruskou federaci po její nezákonné anexi Krymu uvaleny sankce, |
— |
s ohledem na „Zprávu o situaci v oblasti lidských práv na Ukrajině – 16. srpna až 15. listopadu 2015“ Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, |
— |
s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 68/262 ze dne 27. března 2014 s názvem „Územní celistvost Ukrajiny“, |
— |
s ohledem na zprávu organizace Freedom House „Svoboda na světě v roce 2016“, v níž hodnotí situaci v oblasti politických a občanských svobod na nezákonně anektovaném Krymu jako „nesvobodnou“, |
— |
s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Ruská federace nezákonně anektovala Krym a Sevastopol, a dopustila se tím porušení mezinárodního práva, včetně Charty OSN, Helsinského závěrečného aktu, Budapešťského memoranda z roku 1994 a Smlouvy o přátelství, spolupráci a partnerství mezi Ruskou federací a Ukrajinou z roku 1997; |
B. |
vzhledem k tomu, že v průběhu nezákonné anexe Krymu ze strany Ruské federace v březnu 2014 prokázali Ukrajinci, včetně krymských Tatarů, a ukrajinská armáda značnou odvahu a loajalitu vůči Ukrajině, když nenásilně vzdorovali anexi provedené vojenskými prostředky; vzhledem k tomu, že několik mezinárodních organizací a skupin vystupujících na podporu lidských práv veřejně odsuzuje to, že od okupace a nezákonné anexe ostrova Ruskou federací na začátku roku 2014 došlo ke značnému omezení ochrany lidských práv na Krymu; |
C. |
vzhledem k tomu, že byly zaznamenány případy cíleného pronásledování tatarské komunity, z níž se většina stavěla proti převzetí poloostrova Ruskem a bojkotovala tzv. referendum ze dne 16. března 2014, k němuž dochází zejména na základě prosazování ruského nejasně formulovaného a příliš široce pojatého zákona „proti extremismu“, který je používán k zastrašování a umlčování kritiků; vzhledem k tomu, že mezi toto pronásledování patří únosy, případy násilného zmizení, násilí, mučení a zabíjení bez řádného soudu, které faktické orgány nevyšetřují a nestíhají; |
D. |
vzhledem k tomu, že vedoucím představitelům krymských Tatarů, jako např. poslanci ukrajinského parlamentu Mustafu Džemilevovi a předsedovi Medžlisu Refatu Čubarovovi, byl zakázán vstup na Krym; vzhledem k tomu, že je jim v současné době vstup na Krym povolen, avšak po hrozbou zatčení; vzhledem k tomu, že ruský soud nyní vydal na Mustafu Džemileva, který v minulosti strávil za to, že se snažil umožnit návrat svého národa na rodnou půdu na Krymu, 15 let v sovětských vězeních, zatykač; |
E. |
vzhledem k tomu, že došlo k omezení působnosti všech náboženských obcí, včetně křesťanských církví nezávislých na Moskvě; vzhledem k tomu, že tyto obtíže vznikají v důsledku výrazného omezení svobody sdružování a v důsledku vyvlastňování, neprodlužování platnosti dokumentů a pravidelného prohledávání zbývajících prostor těchto náboženských organizací; |
F. |
vzhledem k tomu, že se osoby, které po anexi odmítly ruské občanství, setkávají s diskriminací a vážnými potížemi ve všech oblastech politického, společenského a hospodářského života; |
G. |
vzhledem k tomu, že Rusko brání OBSE, OSN a Radě Evropy ve vstupu na Krym, a to nehovoříme o nevládních organizacích zaměřených na ochranu lidských práv a o nezávislých novinářích; vzhledem k tomu, že v důsledku nedostatečné možnosti vstupu na poloostrov je velmi těžké sledovat situaci v oblasti lidských práv na Krymu a podávat o ní zprávy; |
H. |
vzhledem k tomu, že z bývalého SSSR byla v roce 1944 násilně deportována celá populace krymských Tatarů, původních obyvatel Krymu, kteří až do roku 1989 neměli právo se vrátit; vzhledem k tomu, že dne 12. listopadu 2015 přijala Nejvyšší rada Ukrajiny (ukrajinský parlament) usnesení, v němž uznává deportaci krymských Tatarů v roce 1944 za genocidu, a stanovila 18. květen jako den, kdy si tuto událost připomínáme; |
1. |
připomíná svou silnou podporu svrchovanosti a územní celistvosti Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic a její svobodnou a svrchovanou vůli vydat se na cestu do Evropy; připomíná své jednoznačné odsouzení nezákonné anexe Krymského poloostrova ze strany Ruska a závazek EU, jejích členských států a mezinárodního společenství bez výjimky uplatňovat politiku neuznání nezákonné anexe Krymu; poukazuje také na to, že jednou ze základních podmínek znovunavázání vztahů spolupráce s Ruskou federací, včetně zrušení příslušných sankcí, je obnovení ukrajinské kontroly nad poloostrovem; |
2. |
důrazně odsuzuje nevídanou míru porušování lidských práv obyvatel Krymu, zejména krymských Tatarů, kteří se nepodřizují vnuceným předpisům tzv. místních orgánů schváleným pod záminkou boje s extremismem nebo terorismem; |
3. |
odsuzuje přísná omezení svobody projevu, sdružování a pokojného shromažďování, a to i při příležitosti tradičních památečních událostí, jako je výročí deportace krymských Tatarů stalinským totalitním režimem Sovětského svazu a řada kulturních shromáždění krymských Tatarů; zdůrazňuje, že v souladu s mezinárodním právem mají Tataři coby původní krymský národ právo zachovat si své svébytné politické, právní, hospodářské, sociální a kulturní orgány a instituce a upevnit je; vyzývá, aby byl Medžlis respektován jako legitimní zástupce krymskotatarské obce a aby nedocházelo k zastrašování a systematickému pronásledování jeho členů; vyjadřuje znepokojení nad porušováním jejich majetkových práv a svobod, nad jejich zastrašováním a vězněním a porušováním jejich občanských, politických a kulturních práv; se stejným znepokojením konstatuje, že se na sdělovací prostředky i na organizace občanské společnosti vztahují požadavky opětovné registrace; |
4. |
naléhavě vyzývá ruské a faktické místní orgány, aby provedly účinné, nestranné a transparentní vyšetřování všech případů zmizení, mučení a porušování lidských práv ze strany policie a polovojenských sil činných na Krymském poloostrově od února 2014; |
5. |
připomíná, že Ruská federace coby okupační mocnost odpovídá za zajištění bezpečnosti celého obyvatelstva, za dodržování lidských, kulturních a náboženských práv původních Tatarů a všech dalších menšin na Krymu a za zajištění právního řádu na Krymu; |
6. |
připomíná, že institucím a nezávislým odborníkům z OBSE, OSN a Rady Evropy byla částečně nebo zcela odepřena možnost vstupu na Krymský poloostrov, a proto nemohli provést monitorování situace v oblasti lidských práv, a to přes svůj mandát k provozování této činnosti na Krymu; |
7. |
vyzývá orgány ruské federace a faktické orgány na Krymu, které jsou vázány mezinárodním humanitárním právem a mezinárodním právem v oblasti lidských práv, aby mezinárodním institucím a nezávislým odborníkům z OBSE, OSN a Rady Evropy a také všem nevládním organizacím zaměřeným na ochranu lidských práv nebo pracovníkům sdělovacích prostředků, kteří chtějí navštívit Krym, dostat se na místo a poskytovat zpravodajství o situaci na Krymu, zajistily neomezenou možnost vstupu na poloostrov; vyzývá Radu a ESVČ, aby v této souvislosti vyvíjely na Rusko tlak; vítá rozhodnutí generálního tajemníka Rady Evropy o vyslání zvláštního zástupce pro lidská práva na Krym, protože se jednalo o první návštěvu poloostrova po jeho anexi ze strany Ruska, přičemž se očekává, že poskytne nové vyhodnocení situace na místě; s netrpělivostí očekává jeho zjištění; zdůrazňuje, že jakékoliv přítomnost na místě na mezinárodní úrovni by měla být koordinována s Ukrajinou; |
8. |
vítá ukrajinskou iniciativu vytvořit mezinárodní mechanismus k jednání o znovunastolení ukrajinské svrchovanosti nad Krymem ve formátu „Ženeva plus“, do něhož by měla být přímo zapojena EU; vyzývá Rusko, aby zahájilo jednání s Ukrajinou a dalšími stranami o ukončení okupace Krymu, aby zrušilo obchodní a energetické embargo a aby na Krymu zrušilo výjimečný stav; |
9. |
lituje toho, že tatarským vedoucím představitelům je bráněno v návratu na Krym a že jsou stíháni a také toho, že na ostatní členy Medžlisu je vyvíjen rostoucí nepřijatelný tlak; s politováním konstatuje, že byla ukončena činnost televizní stanice ATR, která oslovuje značné množství krymských Tatarů; vyzývá Evropskou komisi, aby prodloužila nezbytnou finanční pomoc, která je nutná k zajištění fungování této stanice a dalších sdělovacích prostředků nacházejících se v exilu na Ukrajině; domnívá se, že uzavření tatarských škol a tříd a omezení týkající se používání tatarského jazyka představuje závažné omezení základních práv členů této obce, stejně jako to, že došlo k odstranění ukrajinského jazyka z veřejného života; |
10. |
vyzývá k zachování multikulturního prostředí na Krymu a neomezenému respektování ukrajinského, tatarského a dalších menšinových jazyků a jejich svébytné kultury; |
11. |
lituje činnosti faktické správy, která vedla k omezení fungování Medžlisu krymskotatarského národa, což je nejvyšší výkonný a reprezentační orgán krymských Tatarů, tím, že uzavřela jeho sídlo a zabavila část jeho majetku, a také na základě zastrašování; |
12. |
odsuzuje pravidelné tvrdé zásady proti nezávislým médiím, novinářům a aktivistům z občanské společnosti na Krymu; lituje násilné vnucování pasů Ruské federace ukrajinským občanům Krymu; odsuzuje také praxi faktických orgánů, která spočívá ve vnucování ruského občanství obyvatelům Krymu; |
13. |
znovu poukazuje na svou podporu rozhodnutí EU zakázat dovoz zboží pocházejícího z Krymu, pokud není vybaveno dokladem ukrajinských orgánů o jeho původu, a také na podporu restriktivních opatření týkajících se vývozu určitého zboží a technologií, investic, obchodu a služeb na Krymu; vyzývá Radu, aby v těchto sankcích pokračovala do té doby, než bude Krym znovu začleněn do právního řádu Ukrajiny; |
14. |
vyzývá Ruskou federaci, aby vyšetřila všechny případy mučení vězňů nezákonně zadržovaných na Krymu, aby propustila vězně, jako je Oleg Sencov a Oleksandr Kočenko a také místopředseda Medžlisu Ahtem Čiigoz, Mustafa Dagarmendži a Ali Asanov, kteří byli zadrženi na Krymu za nenásilný protest proti okupaci, a aby jim zaručila bezpečný návrat na Ukrajinu; naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby ukončila politicky motivované pronásledování disidentů a občanských aktivistů; odsuzuje jejich následný převoz do Ruska a nucené udělení ruského občanství; |
15. |
odsuzuje militarizaci krymského poloostrova a její závažný negativní vliv na hospodářský a společenský život a také ruské hrozby týkající se umístění jaderných zbraní na Krymu, což představuje závažné ohrožení regionální, evropské a celosvětové bezpečnosti; znovu opakuje svou výzvu ke stažení všech ruských sil z Krymu a východní Ukrajiny; |
16. |
zdůrazňuje, že hospodářská spolupráce a dodávky zboží a služeb mezi Ukrajinou a dočasně okupovaným Krymským poloostrovem by měly probíhat v souladu s právním rámcem Ukrajiny a měly by je respektovat obě strany, což by vedlo k prevenci jakýchkoli negativních důsledků pro obyvatele žijící na Krymu; v případě nedodržování této praxe vyzývá orgány, aby tyto případy porušení vyšetřily a ukončily; |
17. |
vyjadřuje své značné znepokojení nad situací osob LBGTI na Krymu, která se po ruské anexi podstatně zhoršila, a nad represivními akcemi a hrozbami ze strany faktických orgánů a polovojenských skupin; |
18. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce pro zahraniční a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny, prezidentovi, vládě a parlamentu Ruské federace a Medžlisu krymskotatarského národa. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/42 |
P8_TA(2016)0044
Bahrajn: případ Muhammada Ramadána
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o Bahrajnu: případ Muhammada Ramadána (2016/2557(RSP))
(2018/C 035/09)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení o Bahrajnu, zejména na usnesení ze dne 9. července 2015 o Bahrajnu, především o případu Nabíla Radžaba (1), |
— |
s ohledem na bahrajnskou nezávislou vyšetřovací komisi, která byla vytvořena na základě královského výnosu s cílem vyšetřit události, k nimž došlo v Bahrajnu v únoru 2011, a jejich důsledky a podat o nich zprávu, a která zveřejnila svou zprávu v listopadu 2011, |
— |
s ohledem na druhou výroční zprávu za rok 2014, kterou předložil prezident národního institutu pro lidská práva dr. Abd al-Azíz Abul ministrovi vnitra generálporučíkovi šajchovi Rášidovi bin Abdulláhovi Ál Chalífovi dne 27. ledna 2016; |
— |
s ohledem na společné prohlášení 33 států o Bahrajnu, které bylo předloženo na 30. zasedání Rady OSN pro lidská práva dne 14. září 2015, |
— |
s ohledem na společné prohlášení zvláštního zpravodaje OSN pro situaci obránců lidských práv, zvláštního zpravodaje OSN pro podporu a ochranu práva na svobodu přesvědčení a projevu a zvláštního zpravodaje OSN pro práva na svobodu pokojného shromažďování a sdružování ze dne 16. července 2015 o Bahrajnu, |
— |
s ohledem na zprávu bahrajnské nezávislé vyšetřovací komise z listopadu 2011, |
— |
s ohledem na výzvu k okamžitému propuštění vězně svědomí dr. Abd al-Džalíla as-Sinkíse, který drží hladovku; |
— |
s ohledem na rozhodnutí zasedání Rady ministrů Ligy arabských států, které se konalo v Káhiře dne 1. září 2013, zřídit v hlavním městě Bahrajnu Manámě panarabský soud pro lidská práva, |
— |
s ohledem na dohodu o spolupráci z roku 1988 mezi Evropskou unií a Radou pro spolupráci v Zálivu (CCG), |
— |
s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti, revidované dne 12. dubna 2013, |
— |
s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966, Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání a Arabskou chartu lidských práv, jichž je Bahrajn smluvní stranou, |
— |
s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 68/178 a rezoluci Rady OSN pro lidská práva č. 25/7 o ochraně lidských práv a základních svobod v boji proti terorismu, |
— |
s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Bahrajn je jedním z klíčových partnerů Evropské unie v Perském zálivu, včetně oblasti politických a hospodářských vztahů, energie a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že je v našem společném zájmu dále prohlubovat naše partnerství s cílem lépe reagovat na budoucí výzvy; |
B. |
vzhledem k tomu, že bahrajnské orgány od začátku povstání v roce 2011 stále více používají proti pokojným demonstrantům represivní opatření na základě obvinění z terorismu, včetně výkonu trestu smrti; vzhledem k tomu, že bahrajnské soudy vynesly v roce 2015 sedm nových rozsudků smrti; |
C. |
vzhledem k tomu, že dne 18. února 2014 byl bahrajnskými orgány zatčen člen letištní bezpečnostní služby 32letý Muhammad Ramadán za údajnou účast – spolu s Husajnem Alí Músou, který byl zatčen dříve – na bombovém útoku v ad-Dajr dne 14. února 2014, při kterém byl zabit bezpečnostní úředník a několik dalších bylo zraněno; |
D. |
vzhledem k tomu, že pan Ramadán byl údajně zatčen bez zatýkacího rozkazu, a vzhledem k tomu, že oba muži uvádějí, že byli surově biti a mučeni, dokud se nepřiznali, ale později svá doznání před státním zástupcem odvolali; vzhledem k tomu, že doznání údajně získaná mučením byla hlavním důkazem v soudních procesech proti panu Ramadánovi a panu Músovi; |
E. |
vzhledem k tomu, že dne 29. prosince 2014 odsoudil bahrajnský trestní soud pana Ramadána a pana Músu k smrti; vzhledem k tomu, že byli odsouzeni spolu s dalšími deseti obžalovanými, z nichž bylo devět odsouzeno k šesti letům odnětí svobody a jeden na doživotí; vzhledem k tomu, že k ospravedlnění trestu smrti byl použit bahrajnský zákon o boji proti terorismu; |
F. |
vzhledem k tomu, že vynesené tresty smrti pro pana Ramadána a pana Músu byly dne 16. listopadu 2015 potvrzeny kasačním soudem, bahrajnským nejvyšším odvolacím soudem, ačkoli oba muži svá doznání odvolali a opětovně tvrdili, že jejich doznání byla vynucena mučením; vzhledem k tomu, že bahrajnské soudy nezohlednily jejich tvrzení ani dokonce nezahájily vyšetřování; |
G. |
vzhledem k tomu, že pan Ramadán je pouze jednou z deseti osob, které v Bahrajnu čekají na svou popravu, a prvním, který byl odsouzen k smrti od roku 2011; vzhledem k tomu, že pan Ramadán je jedním z prvních, kteří vyčerpali všechny zákonné možnosti odvolání, a hrozí mu riziko brzké popravy; vzhledem k tomu, že není známo, že by bylo zahájeno vyšetřování údajného mučení v případě pana Ramadána; |
H. |
vzhledem k tomu, že dne 14. srpna 2014 vyjádřilo pět expertů OSN pro lidská práva své obavy bahrajnské vládě ohledně tvrzení týkajících se svévolného zatýkání, věznění a mučení devíti bahrajnských občanů, včetně pana Ramadána, a jejich následného odsouzení v soudních procesech, které nesplňovaly mezinárodní normy na řádné a spravedlivé soudní řízení; |
I. |
vzhledem k tomu, že několik nevládních organizací působících v oblasti lidských práv podalo doklady o tom, že v Bahrajnu probíhají nespravedlivé soudní procesy, používá se mučení a jsou vynášeny rozsudky smrti, což je v rozporu s řadou mezinárodních úmluv, včetně Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, k němuž Bahrajn přistoupil v roce 2006; |
J. |
vzhledem k tomu, že bahrajnská nezávislá vyšetřovací komise (BICI), která byla vytvořena dne 29. června 2011 v Bahrajnském království na základě královského výnosu č. 28, jehož cílem bylo vyšetřit události, které se odehrály v Bahrajnu v únoru 2011, a podat o nich zprávu, vydala řadu doporučení týkajících se lidských práv a politických reforem; |
K. |
vzhledem k tomu, že 26 doporučení komise BICI se týkalo i zmírnění všech rozsudků smrti uložených za činy související s událostmi z února a března 2011; vzhledem k tomu, že toto bylo jedním ze dvou doporučení, která byla plně uplatněna, což znamenalo pozitivní krok směrem ke zrušení trestu smrti; |
L. |
vzhledem k tomu, že tato doporučení vedla bahrajnskou vládu k tomu, aby od roku 2012 zřídila tři úřady – úřad veřejného ochránce práv v rámci ministerstva vnitra, zvláštní vyšetřovací oddělení v rámci úřadu nejvyššího státního zástupce a komisi pro práva vězňů a zadržovaných osob –, jež mají kolektivní mandát k tomu, aby se zastavilo používání mučení při výsleších a ve vězeňských zařízeních; |
M. |
vzhledem k tomu, že v důsledku aktivit bahrajnských orgánů z poslední doby dochází k dalšímu porušování a omezován práv a svobod určitých skupin obyvatel, především práva jednotlivce na pokojný protest, svobody slova a digitální svobody; vzhledem k tomu, že aktivisté v oblasti lidských práv jsou v Bahrajnu neustále terčem systematických útoků a pronásledováni a jsou i nadále systematicky zadržováni; |
N. |
vzhledem k tomu, že podle dostupných zpráv zadržuje Bahrajn stále podstatné množství vězňů svědomí; |
O. |
vzhledem k tomu, že podle dostupných zpráv bahrajnské bezpečnostní složky i nadále vězně mučí; |
1. |
vyjadřuje své znepokojení a zklamání nad tím, že se Bahrajn vrátil k vykonávání trestu smrti; vyzývá k opětovnému zavedení moratoria na výkon trestu smrti, jako k prvnímu kroku na cestě k jeho zrušení; vyzývá bahrajnskou vládu, a zejména jeho výsost šajcha Hamada bin Ísá Ál Chalífu, aby udělil Muhammadovi Ramadánovi královskou milost nebo aby zmírnil jeho trest; |
2. |
rezolutně odsuzuje mučení a další kruté či ponižující zacházení či tresty, které na vězních i nadále provádějí bezpečnostní složky; vyjadřuje své hluboké obavy ohledně zachování fyzické a mentální integrity vězňů; |
3. |
je znepokojen tím, že se v Bahrajnu používají protiteroristické zákony k trestání politických názorů a přesvědčení a jako způsob, jak občanům znemožnit vykonávat politickou činnost; |
4. |
poukazuje na povinnost zajistit ochranu aktivistů v oblasti lidských práv a umožnit jim jejich činnost bez překážek, zastrašování či pronásledování; |
5. |
bere na vědomí trvalé úsilí bahrajnské vlády o reformu trestního zákoníku a právního řízení a vybízí k pokračování tohoto procesu; naléhavě vyzývá bahrajnskou vládu, aby dodržovala mezinárodní normy ohledně práva na spravedlivý a řádný soudní proces a aby plnila minimální normy uvedené v článcích 9 a 14 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech; |
6. |
vyzývá příslušné orgány, aby urychleně a nestranně prošetřily všechna tvrzení týkající se mučení, aby stíhaly osoby z mučení podezřelé a aby zrušily veškerá obvinění vznesená na základě přiznání, která byla během mučení získána; |
7. |
připomíná bahrajnským orgánům, že článek 15 Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání zakazuje použití jakéhokoli prohlášení učiněného v důsledku mučení jako důkazu při soudním řízení; vyzývá k okamžité ratifikaci opčního protokolu k Úmluvě proti mučení a druhého opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech týkajících se zrušení trestu smrti; |
8. |
vyzývá bahrajnskou vládu, aby zvláštnímu zpravodaji OSN pro otázky mučení okamžitě zaslala otevřené pozvání k návštěvě země a umožnila mu neomezený přístup k vězňům a ke všem vězeňským zařízením; |
9. |
bere na vědomí doporučení veřejného ochránce práv, komise pro práva vězňů a zadržovaných osob a národního institutu pro lidská práva, zejména s ohledem na práva vězňů a jejich podmínky ve věznicích, a to i pokud jde o údajné špatné zacházení a mučení; vyzývá nicméně bahrajnskou vládu, aby zajistila nezávislost úřadu veřejného ochránce práv a komise pro práva vězňů a zadržovaných osob a aby zaručila nezávislost zvláštního vyšetřovacího oddělení v rámci úřadu nejvyššího státního zástupce; |
10. |
vyzdvihuje význam podpory, která je Bahrajnu poskytována zejména s ohledem na jeho systém soudnictví s cílem zajistit dodržování standardů mezinárodního práva v oblasti lidských práv; důrazně vybízí ke zřízení pracovní skupiny pro lidská práva EU-Bahrajn; |
11. |
vyzývá bahrajnské orgány, aby zrušily svévolně vydaný zákaz cestování pro Nabíla Radžaba a aby zrušily veškerá obvinění, která jsou proti němu vznesena v souvislosti se svobodou projevu; |
12. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Bahrajnského království a členům Rady pro spolupráci v Perském zálivu. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0279.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/46 |
P8_TA(2016)0045
Případ pohřešovaných nakladatelů v Hongkongu
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o případu pohřešovaných vydavatelů knih v Hongkongu (2016/2558(RSP))
(2018/C 035/10)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí rozhodnutí o situaci v Číně, zejména na usnesení ze dne 16. prosince 2015 o vztazích mezi EU a Čínou (1) a ze dne 13. března 2014 o prioritách EU pro 25. zasedání Rady OSN pro lidská práva (2), |
— |
s ohledem na prohlášení mluvčí Evropské služby pro vnější činnosti (ESVČ) ze dne 7. ledna 2016 ke zmizení osob spojených s vydavatelstvím Mighty Current v Hongkongu, |
— |
s ohledem na prohlášení ESVČ ze dne 29. ledna 2016 o obavách EU týkajících se situace v oblasti lidských práv v Číně, |
— |
s ohledem na výroční zprávu Evropské komise o Zvláštní správní oblasti Hongkong za rok 2014 vydanou v dubnu 2015, |
— |
s ohledem na navázání diplomatických vztahů mezi EU a Čínou dne 6. května 1975, |
— |
s ohledem na strategické partnerství EU a Číny zahájené v roce 2003, |
— |
s ohledem na strategický program spolupráce EU–Čína 2020, který byl sjednán dne 21. listopadu 2013, |
— |
s ohledem na jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci, která byla přerušena, |
— |
s ohledem na přijetí nového zákona Stálého výboru Všečínského shromáždění lidových zástupců o národní bezpečnosti ze dne 1. července 2015 a zveřejnění druhého návrhu nového zákona o kontrole činnosti zahraničních nevládních organizací dne 5. května 2015, |
— |
s ohledem na dialog mezi EU a Čínou o lidských právech, jenž byl zahájen v roce 1995, a na jeho 34. kolo, které se konalo v Pekingu ve dnech 30. listopadu a 1. prosince 2015, |
— |
s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech ze dne 16. prosince 1966, |
— |
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
— |
s ohledem na závěrečné připomínky Výboru OSN pro lidská práva ke třetí pravidelné zprávě o čínském Hongkongu, které výbor přijal na svém 107. zasedání (ve dnech 11.–28. března 2013), |
— |
s ohledem na závěrečné připomínky Výboru OSN proti mučení k páté pravidelné zprávě o Číně, které výbor přijal na svém 1391. a 1392. zasedání, která se konala ve dnech 2. a 3. prosince 2015, |
— |
s ohledem na základní zákon Zvláštní správní oblasti Hongkong Čínské lidové republiky (dále jen „základní zákon“), zejména na články o osobních svobodách a o svobodě tisku, a na nařízení o deklaraci lidských práv v Hongkongu, |
— |
s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že v posledních čtyřech měsících za záhadných okolností zmizelo a pohřešuje se pět knihkupců (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji a Lee Po), z nichž čtyři jsou v Hongkongu rezidenty a jeden rezidentem není a všichni byli spojeni s vydavatelstvím Mighty Current nebo jeho knihkupectvím a prodávali literární díla kritická vůči Pekingu; vzhledem k tomu, že dva z nich jsou občany EU – Gui Minhai je švédským státním příslušníkem a Lee Po má britské občanství; vzhledem k tomu, že v lednu 2016 bylo potvrzeno, že oba občané EU jsou v kontinentální Číně, a že je podezření, že je tam i zbývající trojice; vzhledem k tomu, že Lee Po se krátce setkal se svou ženou dne 23. ledna 2016 na blíže neupřesněném místě v kontinentální Číně; vzhledem k tomu, že skutečnost, že stále nejsou žádné informace o tom, jak se jim daří a kde se nacházejí, je nanejvýš znepokojující; |
B. |
vzhledem k tomu, že ve sdělovacích prostředcích se objevila přesvědčivá tvrzení a také zazněly obavy ze strany právníků, lidskoprávních organizací a mnoha civilistů, že těchto pět knihkupců bylo uneseno kontinentálními čínskými orgány; vzhledem k tomu, že konkrétně Lee Po byl odvlečen z Hongkongu a Gui Minhai zmizel ze svého domova v Thajsku; |
C. |
vzhledem k tomu, že dne 10. ledna 2016 se v ulicích Hongkongu shromáždily tisíce protestujících a požadovaly, aby místní vláda učinila kroky ve snaze nalézt vysvětlení zmizení těchto pěti knihkupců; vzhledem k tomu, že tato zmizení následují po sérii násilných útoků proti hongkongským novinářům kritickým vůči Pekingu, k nimž došlo v letech 2013 a 2014; |
D. |
vzhledem k tomu, že Hongkong zachovává a chrání svobodu slova, svobodu projevu a svobodu publikační činnosti; vzhledem k tomu, že publikování jakýchkoli materiálů kritických k čínskému vedení je v Hongkongu zákonem povoleno, jakkoli je v kontinentální Číně zakázáno; vzhledem k tomu, že zásada „jedna země, dva systémy“ zaručuje Hongkongu autonomii na Pekingu a respektování svobod, které jsou zakotveny v článku 27 základního zákona; |
E. |
vzhledem k tomu, že byla zveřejněna odhalení, že v interním dokumentu komunistické strany z dubna 2015, v němž byli členové seznámeni se strategií „vykořenění“ zakázaných knih u jejich zdroje v Hongkongu a Macau, bylo vytipováno 14 vydavatelů a 21 publikací v Hongkongu jako cíle takového zákroku; vzhledem k tomu, že někteří knihkupci v Hongkongu ve strachu z postihů odstranili z regálů knihy kritické vůči Číně; |
F. |
vzhledem k tomu, že vláda v kontinentální Číně velmi přísně omezuje a kriminalizuje svobodu projevu, zejména prováděním cenzury; vzhledem k tomu, že čínský systém internetové cenzury zvaný „Great Firewall“ umožňuje vládě cenzurovat jakékoli politicky nevhodné informace; vzhledem k tomu, že Čína zachovává přísná omezení svobody projevu a že obliba knih kritických vůči Číně u čtenářů v kontinentální Číně je vnímána jako hrozba pro společenskou stabilitu; |
G. |
vzhledem k tomu, že dne 17. ledna 2016 vydal Gui Minhai v kontinentální Číně tiskové prohlášení, v němž oznámil, že cestoval do kontinentální Číny dobrovolně, a přiznal, že byl již dříve usvědčen z řízení pod vlivem alkoholu, přičemž se zdálo, že jde o vynucené přiznání; |
H. |
vzhledem k tomu, že švédské i britské orgány požádaly čínské orgány o „plnou podporu při ochraně práv jejich dvou občanů a také všech ostatních ‚zmizelých‘ osob“; |
I. |
vzhledem k tomu, že Výbor OSN proti mučení oznámil, že je vážně znepokojen soustavnými zprávami z různých zdrojů o přetrvávající praxi nezákonného zadržování v neznámých a neoficiálních vazebních zařízeních, v takzvaných „černých věznicích“; vzhledem k tomu, že také vyslovil vážné znepokojení nad soustavnými zprávami hovořícími o tom, že praktiky mučení a špatného zacházení jsou stále hluboce zakořeněny v systému trestního soudnictví, který stále příliš spoléhá na přiznání na základě usvědčení; |
J. |
vzhledem k tomu, že Čína oficiálně a formálně uznala univerzálnost lidských práv a v posledních třech desetiletích se rozhodla začlenit do mezinárodního rámce pro lidská práva podpisem široké škály smluv v oblasti lidských práv, čímž se zapojila do mezinárodního právního a institucionálního rámce pro lidská práva; |
K. |
vzhledem k tomu, že článek 27 základního zákona, tj. faktické ústavy Hongkongu, zaručuje „svobodu slova, svobodu tisku a svobodu publikační činnosti, svobodu sdružování, shromažďování, konání pochodů a demonstrací“; vzhledem k tomu, že základní zákon, který je výsledkem jednání mezi Čínou a Spojeným královstvím, zaručuje tato práva po dobu 50 let, tj. do roku 2047; |
L. |
vzhledem k tomu, že 17. summit EU a Číny, který se konal dne 29. června 2015, pozdvihl bilaterální vztahy na novou úroveň a že ve svém strategickém rámci pro lidská práva a demokracii EU přislíbila, že učiní lidská práva středem zájmu ve svých vztazích se všemi třetími zeměmi, včetně svých strategických partnerů; |
M. |
vzhledem k tomu, že EU a Čína vedou dialogy o lidských právech od roku 1995 a že obě strany pokládají lidská práva za důležitou součást svých bilaterálních vztahů; |
N. |
vzhledem k tomu, že podle 21. výroční zprávy Hongkongského sdružení novinářů (z července 2014) byl rok 2014 nejčernějším rokem pro svobodu tisku v Hongkongu za několik posledních desetiletí; vzhledem k tomu, že někteří novináři byli fyzicky napadeni nebo propuštěni, zatímco jiní, kteří vyjadřovali kritické názory, byli přeloženi do méně citlivých oblastí; |
1. |
vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že není známo, kde se nachází pět pohřešovaných knihkupců a jak se jim daří; žádá, aby byly okamžitě zveřejněny podrobné informace o tom, kde se nacházejí Lee Po a Gui Minhai a jak se jim daří, a vyzývá k jejich okamžitému bezpečnému propuštění a k tomu, aby jim bylo dáno právo komunikovat; žádá okamžité propuštění všech ostatních osob svévolně zadržovaných za to, že uplatňovaly své právo na svobodný projev a publikační činnost v Hongkongu, včetně trojice zbývajících knihkupců; |
2. |
vyzývá čínskou vládu, aby neprodleně sdělila jakékoli informace o pohřešovaných knihkupcích a aby navázala okamžitý inkluzivní a transparentní dialog a komunikaci v této věci mezi kontinentálními orgány a orgány v Hongkongu; jako pozitivní vývoj situace hodnotí zprávu od Lee Poa a jeho setkání s manželkou; |
3. |
žádá příslušné orgány v Číně, v Hongkongu a v Thajsku, aby vyšetřily a objasnily okolnosti těchto zmizení, a to v souladu se zásadou právního státu, a aby co nejvíce napomohly tomu, aby se vydavatelé bezpečně vrátili domů; |
4. |
vyjadřuje znepokojení nad tvrzeními, že v Hongkongu údajně působí donucovací orgány z kontinentální Číny; připomíná, že pokud by kontinentální donucovací orgány skutečně v Hongkongu působily, šlo by o porušení základního zákona; je přesvědčen, že by to bylo v rozporu se zásadou „jedna země, dva systémy“; vyzývá Čínu, aby respektovala záruky autonomie, které byly Hongkongu dány v základním zákonu; |
5. |
důrazně odsuzuje všechny případy porušování lidských práv, zejména svévolná zatýkání, vydávání vězňů, vynucená přiznání, tajné zadržování, vazba bez možnosti komunikovat a porušování svobody publikační činnosti a svobody projevu; připomíná, že musí být zabezpečena nezávislost editorů knih, novinářů a blogerů; vyzývá k tomu, aby bylo okamžitě ukončeno porušování lidských práv a politické zastrašování; |
6. |
odsuzuje omezení a kriminalizaci svobody projevu a vyjadřuje politování nad zpřísněním omezení svobody projevu; vyzývá čínskou vládu, aby přestala bránit volnému toku informací, a to mj. omezováním používání internetu; |
7. |
vyjadřuje své hluboké znepokojení nad blížícím se přijetím návrhu zákona o kontrole činnosti zahraničních nevládních organizací, protože by ve své současné podobě drasticky ztížil činnost čínské občanské společnosti a vážně by omezil svobodu sdružování a svobodu projevu v zemi, a to i zákazem zahraničních nevládních organizací, které nemají registraci u čínského ministerstva veřejné bezpečnosti, a zákazem poskytování finančních prostředků čínským občanům nebo organizacím z provinčních oddělení veřejné bezpečnosti, a zákazem provádění „činností“ jménem neregistrovaných zahraničních nevládních organizací nebo s jejich schválením, který platí pro čínské skupiny, včetně skupin sídlících v Hongkongu a Macau; vyzývá čínské orgány, aby tento návrh zákona zásadně přepracovaly a uvedly ho do souladu s mezinárodními standardy v oblasti lidských práv a také mj. s mezinárodními závazky Čínské lidové republiky; |
8. |
vyjadřuje znepokojení nad novým návrhem zákona o kybernetické bezpečnosti, který by posílil a institucionalizoval praktiky cenzury a monitorování kyberprostoru, a nad již přijatým zákonem o národní bezpečnosti a návrhem zákona o boji proti terorismu; bere na vědomí obavy čínských reformních právníků a obhájců občanských práv, že tento zákon ještě výrazněji omezí svobodu projevu a že bude narůstat autocenzura; |
9. |
je přesvědčen, že silné trvalé vztahy mezi EU a Čínou musí být účinnou platformou pro zralý, smysluplný a otevřený dialog o lidských právech založený na vzájemném respektu; |
10. |
zdůrazňuje pevné odhodlání Evropské unie usilovat o posilování demokracie, včetně právního státu, nezávislosti soudnictví, základních práv a svobod, transparentnosti a svobody informací a projevu v Hongkongu; |
11. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládě a parlamentu Čínské lidové republiky a předsedovi vlády a Shromáždění Zvláštní správní oblasti Hongkong. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0458.
(2) Přijaté texty, P7_TA(2014)0252.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/50 |
P8_TA(2016)0046
Zpráva o pokroku Srbska za rok 2015
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zprávě o Srbsku za rok 2015 (2015/2892(RSP))
(2018/C 035/11)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 a které se týkalo vyhlídek zemí západního Balkánu na přistoupení k Evropské unii, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/213/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství se Srbskem a o zrušení rozhodnutí 2006/56/ES (1), |
— |
s ohledem na stanovisko Komise ze dne 12. října 2011 k žádosti Srbska o členství v Evropské unii (SEC(2011)1208), |
— |
s ohledem na Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Srbskou republikou na straně druhé, jež vstoupila v platnost dne 1. září 2013, |
— |
s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1244 (1999), na poradní stanovisko Mezinárodního soudního dvora ze dne 22. července 2010 o otázce souladu jednostranného vyhlášení nezávislosti Kosova s mezinárodním právem a na rezoluci Valného shromáždění OSN č. A/RES/64/298 ze dne 9. září 2010, jež vzala na vědomí obsah uvedeného stanoviska a uvítala připravenost EU napomoci dialogu mezi Srbskem a Kosovem, |
— |
s ohledem na prohlášení a doporučení přijatá na čtvrté schůzi Parlamentního výboru pro stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a Srbskem, která proběhla ve dnech 7. a 8. října 2015, |
— |
s ohledem na výsledky konference na vysoké úrovni o trase přes východní Středomoří / západní Balkán konané dne 8. října 2015 v Lucemburku, |
— |
s ohledem na závěry zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci o opatřeních k řešení uprchlické a migrační krize ze dne 9. listopadu 2015 a na závěry Rady pro zahraniční věci týkající se migrace ze dne 12. října 2015; |
— |
s ohledem na 17bodový plán, který byl dne 25. října 2015 dohodnut na setkání věnovaném západobalkánské migrační trase, jehož se zúčastnili vedoucí političtí činitelé členských států EU a třetích zemí, které musejí řešit příliv uprchlíků a migrantů; |
— |
s ohledem na zprávu Komise o Srbsku za rok 2015 ze dne 10. listopadu 2015 (SWD(2015)0211), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 o zprávě o pokroku Srbska za rok 2014 (2), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2015 u příležitosti Mezinárodního dne Romů – o anticiganismu v Evropě a vyhlášení dne památky obětí genocidy Romů za II. světové války v EU (3), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 15. prosince 2015 o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení, |
— |
s ohledem na práci stálého zpravodaje Výboru pro zahraniční věci pro Srbsko Davida McAllistera, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Evropská rada dne 28. června 2013 rozhodla o zahájení přístupových jednání se Srbskem; vzhledem k tomu, že dne 21. ledna 2014 se konala první mezivládní konference; vzhledem k tomu, že v březnu 2015 byl dokončen proces prověřování; vzhledem k tomu, že v září 2015 Srbsko stanovilo celý svůj vyjednávací tým; |
B. |
vzhledem k tomu, že ve své zprávě o Srbsku za rok 2015 Komise informuje o pokroku, jehož Srbsko dosáhlo na cestě k evropské integraci, a hodnotí jeho úsilí o splnění kodaňských kritérií a podmínek procesu stabilizace a přidružení; vzhledem k tomu, že Komise uplatňuje nový přístup k podávání zpráv, který poskytuje jednoznačnější vodítka pro dané země ohledně toho, na co se musejí zaměřit; |
C. |
vzhledem k tomu, že stejně jako všechny ostatní země aspirující na členství v EU musí být také Srbsko hodnoceno podle toho, do jaké míry splnilo a provedlo stejný soubor kritérií, a vzhledem k tomu, že časový plán pro jeho přistoupení EU se odvíjí od toho, nakolik je daná země odhodlána provádět nezbytné reformy a od kvality těchto reforem; |
D. |
vzhledem k tomu, že v návaznosti na První dohodu o zásadách normalizace vztahů s Kosovem ze dne 19. dubna 2013 učinilo Srbsko důležité kroky směrem k normalizaci vztahů s touto zemí; vzhledem k tomu, že dne 25. srpna 2015 bylo dosaženo čtyř důležitých dohod; vzhledem k tomu, že současně s pokrokem v jednání o přistoupení Srbska musí být v souladu s rámcem pro toto jednání dosaženo pokroku v procesu normalizace vztahů s Kosovem; vzhledem k tomu, že k definitivnímu uklidnění těchto vztahů je naprosto nezbytné vyvinout další úsilí; vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité, aby obě strany všechny tyto dohody prováděly v plném rozsahu; |
E. |
vzhledem k tomu, že v červenci 2015 se Srbsko stalo 33. státem zapojeným do mechanismu civilní ochrany EU; |
F. |
vzhledem k tomu, že EU zdůraznila potřebu posílit správu ekonomických záležitostí, právní stát a kapacity státní správy ve všech zemích západního Balkánu; |
G. |
vzhledem k tomu, že v rámci své politiky rozšíření klade EU zvláštní důraz na právní stát; |
H. |
vzhledem k tomu, že v lednu 2015 se Srbsko ujalo předsednictví Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE); |
1. |
vítá zahájení jednání a otevření kapitoly 32 (finanční kontrola) a 35 (ostatní otázky – bod 1: Normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem) na mezivládní konferenci v Bruselu konané dne 14. prosince 2015; vítá trvalý závazek Srbska k evropskému integračnímu procesu; vyzývá Srbsko, aby toto strategické rozhodnutí aktivně propagovalo mezi srbskou veřejností; s uspokojením konstatuje, že Srbsko zahájilo ambiciózní plán reforem; vyzývá Srbsko, aby problematiku systémových a sociálně-ekonomických reforem řešilo se vší rozhodností a přímo; naléhavě vyzývá Srbsko, aby při provádění těchto reforem věnovalo zvláštní pozornost vlastní mládeži; |
2. |
vítá přípravy Srbska na účinné zahájení jednání o přistoupení poté, co byl dokončen proces prověřování a zahájena příprava komplexních akčních plánů pro kapitolu 23 (soudnictví a základní práva) a 24 (spravedlnost, svoboda a bezpečnost) a jejich postoupení EU; vyjadřuje naději, že tyto kapitoly bude možno otevřít začátkem roku 2016; zdůrazňuje, že je nutné důkladně projednat kapitoly 23 a 24, neboť to má zásadní význam s ohledem na reformy, které je nutno realizovat a provést v oblasti soudnictví a základních práv a v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti; připomíná, že současně s pokrokem v těchto oblastech bude muset být dosaženo pokroku v jednáních obecně; zdůrazňuje, že z hlediska pokroku Srbska na jeho cestě k přistoupení k EU má jednání o kapitole 35 zásadní význam; v této souvislosti se domnívá, že důležitou podmínkou přistoupení Srbska k EU je úplná normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem; |
3. |
zdůrazňuje, že klíčovým ukazatelem úspěšnosti procesu integrace zůstává řádné uplatňování právních předpisů a jednotlivých politik; vybízí vedoucí politické činitele Srbska, aby pokračovali v reformách, které jsou nutné k dosažení souladu s normami EU; vyzývá Srbsko ke zlepšení plánování, koordinace a kontroly uplatňování nových právních předpisů a politik; |
4. |
vítá pokrok, jehož Srbsko dosáhlo v oblasti podnikatelského prostředí, při snižování rozpočtového deficitu a na pracovním trhu, a to i pokud jde o pracovněprávní předpisy a politiku zaměstnanosti; vybízí srbské orgány, aby dále zlepšovaly investiční klima v celém Srbsku a snižovaly ekonomické a sociální rozdíly v regionech, aby zajistily ochranu zahraničních investic a vyřešily dlouhodobé investiční spory, a přesto, že si je vědom pokroku při restrukturalizaci státních podniků, poukazuje na to, že je důležité dosáhnout v procesu privatizace dalšího hmatatelného pokroku a zajistit jeho transparentnost; zdůrazňuje, že Srbsko musí uvést do souladu své právní předpisy v oblasti státní pomoci s acquis; |
5. |
vítá pokrok, jehož bylo dosaženo v souvislosti s hospodářskými reformami a který vedl ke zlepšení rozpočtové situace Srbska, a vyzývá Komisi, aby i nadále podporovala srbskou vládu v jejích plánech provádět další reformy, zejména reformy nutné k řešení fiskální nerovnováhy a reformy hlavních odvětví hospodářství; |
6. |
oceňuje konstruktivní přístup Srbska k řešení migrační krize; konstatuje nicméně, že je třeba nabádat ke konstruktivnímu přístupu se sousedními zeměmi; konstatuje, že Srbsko je velmi důležitým a přínosným partnerem EU na Balkáně, a proto je nezbytně nutné, aby EU poskytla zdroje a odpovídající finanční pomoc; pozitivně vnímá značné úsilí Srbska o zajištění toho, aby státním příslušníkům třetích zemí bylo poskytnuto ubytování a humanitární dodávky za podpory ze strany EU a mezinárodního společenství; žádá Srbsko, aby bezodkladně zvýšilo svou kapacitu pro přijímání osob; podotýká, že je nutné provést komplexní reformy zaměřené na racionalizaci celého azylového systému a zajištění jeho souladu s acquis EU a mezinárodními normami; konstatuje, že Srbsko přijalo další opatření k řešení neopodstatněných žádostí o azyl, které podali srbští státní příslušníci v členských zemích EU a státech přidružených k Schengenu; žádá Srbsko, aby dále pracovalo na snížení počtu neodůvodněných žádostí; zdůrazňuje, že kapacita a zdroje, které by umožnily, aby se navracející osoby znovu začlenily do společnosti, jsou i nadále omezené; |
7. |
vyzývá Srbsko, aby se více snažilo o postupné sladění své zahraniční a bezpečnostní politiky s politikou EU, a to i pokud jde o politiku vůči Rusku; v této souvislosti považuje za politováníhodné, že Srbsko provádí spolu s Ruskem společná vojenská cvičení; vítá aktivní účast Srbska na mezinárodních operacích zaměřených na udržení míru; |
Právní stát
8. |
zdůrazňuje klíčový význam zásady právního státu; poukazuje na zásadní význam nezávislého soudnictví; konstatuje, že i když bylo v oblasti soudnictví dosaženo určitého pokroku, konkrétně se jedná o přijetí pravidel pro hodnocení soudců a státních zástupců, míra politického vměšování je i nadále vysoká; podotýká, že profesionální soudní orgány požadují zajištění dostatečných zdrojů; vyzývá příslušné orgány, aby uplatňovaly národní strategii reformy soudnictví, jak je stanovena v akčním plánu pro kapitolu 23, a zajistily nezávislost soudnictví a aby do práce soudců a státních zástupců nezasahovali politici; vyzývá vládu, aby přijala nový zákon o bezplatné právní pomoci a zavedla právní změny s cílem řešit kvalitu a jednotnost soudní praxe a soudního vzdělávání; vyjadřuje obavy ohledně stále vysokého počtu nevyřízených soudních případů, a to navzdory programu Nejvyššího kasačního soudu zaměřeného na jeho snížení, a naléhavě vyzývá Srbsko, aby přijalo další opatření ke zvýšení důvěry v soudnictví; |
9. |
vyzývá srbskou vládu, aby v plném rozsahu a nediskriminačním způsobem uplatňovala zákon o rehabilitaci; navrhuje srbské vládě, aby dalšími novelizacemi zákona o restituci odstranila všechny procesní a právní překážky týkající se naturálních restitucí; |
10. |
konstatuje, že v regionu je široce rozšířena korupce a organizovaný zločin, které rovněž představují překážku pro demokratický, sociální a hospodářský rozvoj Srbska; podotýká, že v boji proti korupci bylo díky pokračujícímu uplatňování právních předpisů a schválení zákona o ochraně oznamovatelů dosaženo určitého pokroku, korupce přesto v Srbsku zůstává znepokojivým jevem; zdůrazňuje, že je třeba dosáhnout uspokojivých výsledků při vyšetřování korupce a výsledném vznášení obvinění, a to včetně korupce vysoce postavených osob, a že je nutné koordinovat a v plném rozsahu sledovat uplatňování protikorupční strategie stanovené v akčním plánu pro kapitolu 23 ve všech klíčových institucích a orgánech; vyzývá orgány k zajištění toho, aby protikorupční agentura a protikorupční rada mohly vykonávat svůj mandát v plném rozsahu a účinným způsobem a aby státní orgány následovaly jejich doporučení; domnívá se, že regionální strategie a prohloubená spolupráce mezi všemi zeměmi tohoto regionu mají pro účinnější řešení těchto otázek zásadní význam; žádá, aby akademické instituce přijaly společně se státními orgány a veřejnými činiteli pravidla v této oblasti za účelem vyšetření případů plagiátorství a aby předcházely podobným případům v budoucnosti; |
11. |
vyzývá srbské orgány, aby novelizovaly a uplatňovaly oddíl trestního řádu týkající se hospodářských a korupčních trestných činů s cílem zajistit důvěryhodný a předvídatelný rámec trestního práva; znovu opakuje, že je hluboce znepokojen ustanoveními a uplatňováním článku 234 trestního řádu týkajícího se zneužití pravomocí veřejného činitele; opět vyzývá k nezávislému a důkladnému přehodnocení reklasifikovaných případů týkajících se zneužití pravomocí veřejného činitele, tak aby došlo k okamžitému ukončení dlouhotrvajících případů nespravedlivého stíhání; |
12. |
konstatuje, že je nutné vyvinout další úsilí v boji proti organizovanému zločinu a musí být dosaženo uspokojivých výsledků v oblasti pravomocných rozsudků, jak je stanoveno v akčním plánu pro kapitolu 24; vyzývá Komisi a členské státy, aby poskytly odborné poradenství při vytváření institucionálního rámce a nabývání odborných zkušeností s účinným bojem proti organizovanému zločinu; vyzývá v této souvislosti k přímé spolupráci mezi srbskými a kosovskými orgány pro vymáhání práva a kontaktními úřady v Bělehradě a Prištině; |
Demokracie
13. |
bere na vědomí úsilí o zlepšení postupu konzultace v parlamentu a jeho větší zapojení do procesu vyjednání přístupu k EU; je i nadále znepokojen rozsáhlým využíváním postupů pro naléhavé případy při přijímání právních předpisů, a to i předpisů souvisejících s přistoupením k EU, neboť takovéto postupy neumožňují vždy zajistit dostatečné konzultace se zúčastněnými stranami a širokou veřejností; zdůrazňuje, že je třeba dále zpřísnit dohled parlamentu nad exekutivou; zdůrazňuje význam aktivní a konstruktivní účasti opozice v rozhodovacím procesu a demokratických institucích; zdůrazňuje, že financování politických stran musí být transparentní a v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními normami; |
14. |
zdůrazňuje význam práce organizací občanské společnosti v demokratické společnosti; konstatuje, že došlo ke zlepšení spolupráce mezi vládou a organizacemi občanské společnosti; vybízí srbské orgány, aby přijaly další opatření, která by zajistila transparentní dialog mezi občanskou společností a státními orgány, a zvýšily účinné zapojení zástupců občanské společnosti a národnostních menšin do rozhodovacího procesu; vyzývá orgány, aby zajistily odpovídající finanční podporu pro efektivní fungování organizací občanské společnosti; vyzývá ke včasné a transparentní komunikaci s občany, organizacemi a širokou veřejností o vývoji přístupových jednání a k usnadnění širokého zapojení uvedených subjektů do tohoto procesu; |
15. |
znovu vyzývá srbskou vládu, aby se zabývala veškerými doporučeními volebních pozorovatelských misí OBSE/ODIHR, zejména těch, které zaručují transparentnost finančních kampaní a volebních postupů; vyzývá příslušné orgány, aby řádně vyšetřily případy, k nimž došlo během komunálních voleb a dalších kampaní a které byly poznamenány násilím, nařčeními ze zastrašování a nesrovnalostmi; |
16. |
připomíná významnou úlohu nezávislých regulačních orgánů, včetně úřadu veřejného ochránce práv, při zajištění dohledu nad exekutivou a její zodpovědnosti; vyzývá tyto orgány, aby činnosti veřejného ochránce práv poskytly plnou politickou a administrativní podporu a upustily od jeho nespravedlivého kritizování; |
17. |
vítá přijetí akčního plánu pro komplexní reformu veřejné správy, zákona o inspekčním dohledu, státní strategie pro školení pracovníků místní správy a zákona o maximálním počtu státních zaměstnanců a vyzývá k jejich okamžitému uplatňování; zdůrazňuje, že je třeba odpolitizovat a profesionalizovat veřejnou správu a zajistit, aby byly postupy přijímání a propouštění zaměstnanců transparentnější, tak aby bylo možné zaručit profesionalitu, neutralitu a kontinuitu veřejné správy; |
Lidská práva
18. |
vítá skutečnost, že má Srbsko odpovídající právní a institucionální rámec pro ochranu lidských práv a základních svobod; upozorňuje nicméně na určité nedostatky při jeho provádění, především pokud jde o předcházení diskriminaci zranitelných skupin, včetně lidí se zdravotním postižením, lidí trpících HIV/AIDS a osob LGBTI; vítá úspěšný Pochod hrdosti, který se uskutečnil dne 20. září 2015; nicméně zdůrazňuje, že diskriminace a násilí vůči osobám LGBTI nadále vyvolává znepokojení; v této souvislosti vybízí vládu, aby provedla doporučení Výboru ministrů Rady Evropy CM/Rec(2010)5 určené členským státům; vyjadřuje znepokojení nad vysokým počtem případů útoků na zranitelné skupiny, které dosud nebyly plně prošetřeny; dále je znepokojen pokračujícím problémem domácího násilí; vyzývá orgány, aby aktivně podporovaly dodržování lidských práv pro všechny; |
19. |
vyjadřuje znepokojení nad tím, že nebylo dosaženo žádného pokroku, pokud jde o zlepšení situace v oblasti svobody projevu a sdělovacích prostředků; se znepokojením si všímá pokračujícího politického tlaku, který oslabuje svobodu médií a vede k rostoucí autocenzuře sdělovacích prostředků; je znepokojen tím, že novináři při výkonu svého povolání čelí politickému tlaku, zastrašování, násilí a hrozbám; vyzývá orgány, aby vyšetřily veškeré případy útoků na novináře a sdělovací prostředky, jež důrazně odsuzuje i Mezinárodní federace novinářů; znovu opakuje, že je třeba plně provádět nové zákony o sdělovacích prostředcích; zdůrazňuje, že je nutné zajistit naprostou transparentnost, pokud jde o vlastnictví sdělovacích prostředků a jejich financování, jakož i nediskriminaci, co se týče zadávání veřejných informačních kampaní; |
20. |
je vážně znepokojen opakovanými úniky informací do sdělovacích prostředků, které se týkaly probíhajících vyšetřování trestné činnosti, čímž byla porušena zásada presumpce neviny; vyzývá srbské orgány, aby důkladně prošetřily řadu bedlivě sledovaných případů, kdy byly ve sdělovacích prostředcích prezentovány důkazy údajného protiprávního jednání; |
Respektování a ochrana menšin
21. |
zdůrazňuje význam úlohy rad pro národnostní menšiny při prosazování práv vnitrostátních menšin a jejich demokratickou povahu a rovněž vybízí, aby jim byly poskytovány odpovídající a ověřitelné finanční prostředky; vítá závazek Srbska k vypracování akčního plánu věnovaného národnostním menšinám, který dále zlepší uplatňování a rozvoj příslušných postupů a právní rámec pro národnostní menšiny; znovu žádá Srbsko k zajištění toho, aby úroveň získaných práv a pravomocí zůstala v procesu jejich sbližování s rozhodnutím srbského Ústavního soudu zachována, a naléhavě vyzývá k co nejrychlejšímu přijetí právních předpisů o radách pro národnostní menšiny pro účely vyjasnění jejich právního postavení a jistoty, co se týče jejich soudní pravomoci; vyjadřuje vážné znepokojení nad přerušením vysílání programů v menšinových jazycích z důvodu ohlášené privatizace sdělovacích prostředků; vyzývá Srbsko, aby zvýšilo své úsilí, pokud jde o účinné a důsledné provádění právních předpisů na ochranu menšin a nediskriminační zacházení s národnostními menšinami v celém Srbsku, a to i v oblasti vzdělávání, zejména co se týče včasného financování a překladu učebnic v jazycích národnostních menšin, používání menšinových jazyků, zastoupení ve veřejné správě a v zastupitelských orgánech na místní, regionální a celostátní úrovni a přístupu ke sdělovacím prostředkům a bohoslužbám v menšinových jazycích; vyzývá srbskou vládu, aby provedla všechny mezinárodní smlouvy a dvoustranné dohody týkající se práv národnostních menšin; |
22. |
konstatuje, že kulturní rozmanitost Vojvodiny rovněž přispívá k identitě Srbska; zdůrazňuje, že autonomie Vojvodiny by neměla být oslabena a že by měl být bezodkladně přijat zákon o zdrojích Vojvodiny, jak stanoví ústava; |
23. |
vyzývá srbské orgány, aby zavedly konkrétní opatření ke zlepšení situace Romů, zejména co se týče vydávání osobních dokladů, vzdělání, bydlení, zdravotní péče a zaměstnanosti; vyzývá dále srbské orgány, aby zajistily rovné zastoupení Romů ve veřejných orgánech a veřejném životě a aby věnovaly zvláštní pozornost začlenění romských žen; zdůrazňuje, že je třeba dále posílit politiku integrace Romů a s ohledem na násilí, kterému jsou vystaveni členové nevládních organizací zastupujících tuto menšinu, účinně bojovat proti diskriminaci; očekává proto opatření nadcházející strategie a akčního plánu pro začlenění Romů; v této souvislosti vítá „Prištinskou deklaraci“ vyzývající vlády, mezinárodní a mezivládní organizace, jakož i organizace občanské společnosti k důslednému uplatňování zásad nediskriminace a rovnosti při úsilí a činnosti zaměřeném na prosazování a dodržování práv Romů; |
Regionální spolupráce a dobré sousedské vztahy
24. |
oceňuje konstruktivní přístup srbské vlády k vztahům se sousedními zeměmi, neboť díky němu bylo dosaženo značného pokroku v rozvíjení regionální spolupráce i užších vztahů s EU, a naléhavě vyzývá Srbsko, aby nadále udržovalo dobré sousedské vztahy; vyzývá Srbsko, aby prosazovalo dobré sousedské vztahy a mírové urovnání sporů a aby vytvářelo tolerantní prostředí a odsuzovalo veškeré formy nenávistných projevů či válečné rétoriky a aby se zdrželo takových gest, jako je veřejné vítání návratu osob odsouzených za válečné zločiny; konstatuje, že přetrvávající spory a záležitosti, k nimž patří zejména vymezení hranic, následnictví, navracení kulturních statků a otevření jugoslávských archivů, je třeba řešit v souladu s mezinárodním právem a zavedenými zásadami, a to i provedením právně závazných dohod, mimo jiné dohody o otázkách nástupnictví, a že dvoustranné spory by měly být vyřešeny v prvotních fázích procesu přistoupení v souladu s mezinárodním právem; poukazuje na konstruktivní úlohu Srbska v rámci tzv. berlínského procesu a iniciativu šesti zemí západního Balkánu a na jeho plán v oblasti propojení; vítá další iniciativy zaměřené na budoucnost západního Balkánu, zejména proces z Brda, který se osvědčuje jako důležitý rámec pro spolupráci v politických i technických oblastech, a domnívá se, že konkrétní spolupráce v oblastech společného zájmu může přispět ke stabilizaci západního Balkánu; v tomto ohledu vítá první společné zasedání ministrů Bosny a Hercegoviny a Srbska, které se uskutečnilo v Sarajevu 4. listopadu 2015; vyzývá Srbsko, aby dále podporovalo stabilizaci a institucionální posílení Bosny a Hercegoviny prostřednictvím svých stávajících kontaktů a dobrých sousedských vztahů s touto zemí; znovu vyzývá srbské orgány, aby započaly další opatření pro přeshraniční spolupráci se sousedními členskými státy EU, včetně programů přeshraniční a nadnárodní spolupráce pro roky 2014–2020 a strategie EU pro dunajský region; vítá myšlenku zahájit jednání o uzavření dohody o dobrých sousedských vztazích se svými sousedy a doufá, že to v regionálním kontextu povede k pozitivnějšímu vývoji; vítá schůzi s bulharským, rumunským a srbským předsedou vlády týkající se spolupráce v oblasti energetické a dopravní infrastruktury; |
25. |
vybízí Srbsko, aby dále spolupracovalo s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) v duchu usmíření a dobrých sousedských vztahů; zdůrazňuje, že je třeba vypracovat zastřešující vnitrostátní strategii pro domácí řešení válečných zločinů; naléhavě vyzývá orgány, aby se i nadále zabývaly osudem nezvěstných osob a přípravou systému odškodnění pro oběti a jejich rodiny, což je důležitý předpoklad usmíření, a aby zajistily právo rodin obětí znát osud svých nezvěstných rodinných příslušníků; poukazuje na to, že právní předpisy týkající se civilních obětí by měly být přijaty bez zbytečného odkladu s přihlédnutím k tomu, že stávající právní předpisy neuznávají některé skupiny obětí válečných zločinů; všímá si, že nadále vznikají kontroverzní situace, především v souvislosti s různými výklady moderních dějin; znovu vyjadřuje svou podporu iniciativě RECOM, regionální komisi pro hledání a sdělování pravdy o válečných zločinech a dalším závažném porušování lidských práv v bývalé Jugoslávii; |
26. |
vítá zveřejnění návrhu národní strategie pro vyšetřování válečných zločinů, která stanoví plány týkající se stíhání trestných činů spáchaných během 90. let minulého století v bývalé Jugoslávii; zdůrazňuje, že je třeba posílit a depolitizovat srbské orgány, které se zabývají válečnými zločiny; vyzývá Srbsko, aby vytvořilo účinný systém ochrany svědků a obětí a aby obětem a jejich rodinám zaručilo právo na odškodnění; vyzývá ke zlepšení regionální spolupráce, pokud jde o případy válečných zločinů; znovu vyzývá Srbsko, aby opětovně přezkoumalo své právní předpisy o soudní pravomoci v oblasti řízení o válečných zločinech v duchu usmíření a dobrých sousedských vztahů společně s Komisí a se sousedními zeměmi; |
27. |
vítá přetrvávající odhodlání Srbska k normalizaci vztahů s Kosovem a dokončení pěti klíčových dohod dne 25. srpna 2015, konkrétně dohody o vybudování sdružení/společenství obcí v Kosovu, v nichž většinu tvoří Srbové, o energetice, o telekomunikačních službách a o mostu v Mitrovici; naléhavě vyzývá Srbsko, aby urychleně provedlo svou část těchto dohod a konstruktivně spolupracovalo s Kosovem při přípravě a provádění dohod budoucích; konstatuje, že pokroku bylo dosaženo v oblastech, jako je policejní a civilní ochrana, pojištění vozidel, cla, ujednání o spolupráci a záznamy na katastrech; znovu opakuje, že pokrok dialogu by měl být měřen jeho prováděním na místě; vyzývá Srbsko a Kosovo, aby se zdržely jakýchkoli negativních projevů a usilovaly o úplné provedení veškerých již dosažených dohod v dobře víře a bez prodlev a aby odhodlaně pokračovaly v normalizaci vztahů; vyzývá k pokračujícímu úsilí obou vlád a orgánů EU o komunikaci a vysvětlování ustanovení uzavřených dohod s cílem sblížit komunity etnických Albánců a Srbů v Kosovu; oceňuje snahy podnikatelské komunity vedené obchodními komorami, které mají přispět k normalizaci vztahů zahájením dialogu mezi srbskou a kosovskou obchodní komorou s cílem řešit překážky podnikání mezi oběma stranami a umožnit kontakt a spolupráci mezi společnostmi; vyzývá Komisi, aby podpořila zachování a rozvoj těchto činností v budoucnu; vyzývá Srbsko a Kosovo, aby určily nové oblasti pro diskuse v rámci dialogu s cílem zlepšit životy lidí a v obecné rovině normalizovat vztahy; vyzývá Evropskou službu pro vnější činnosti (ESVČ), aby zhodnotila, jak obě strany dodržují uložené povinnosti; naléhavě vyzývá Srbsko, aby jednalo v duchu dobrých sousedských vztahů, a vyjadřuje naději, že neúspěšná žádost Kosova o členství v UNESCO nebude mít negativní dopad na dialog a na další začlenění Kosova do regionálních mezinárodních organizací a že spolupráce a úsilí v otázkách ochrany kulturního dědictví budou i nadále pokračovat; vyzývá Bělehrad a Prištinu, aby udržovaly dobré sousedské vztahy; vítá obnovení rozhovorů mezi srbským předsedou vlády Vučićem a kosovským předsedou vlády Mustafou dne 27. ledna 2016; konstatuje, že projednávaná témata zahrnovala vzájemné uznávání univerzitních a odborných diplomů a zlepšení silničního a železničního spojení; zdůrazňuje, že pokrok dosažený na místě bude ku prospěchu celému regionu; |
28. |
v rámci berlínského procesu podporuje vytvoření západobalkánského fóra občanské společnosti, které by zástupcům občanské společnosti z daného regionu nabízelo možnost vyměňovat si myšlenky, vyjadřovat obavy a formulovat konkrétní doporučení pro osoby v rozhodovacích funkcích, a vyzývá k pokračování tohoto procesu na další vrcholné schůzce, která se má konat v roce 2016 v Paříži, a k organizaci přípravných pracovních seminářů pro organizace občanské společnosti z uvedeného regionu; |
Energetika, životní prostředí a doprava
29. |
zdůrazňuje, že by Srbsko jakožto smluvní strana Energetického společenství mělo být i nadále aktivní v rámci činností orgánů Energetického společenství a pokračovat v provádění acquis s cílem vybudovat udržitelné a bezpečné energetické systémy; vyzývá orgány, aby začaly uskutečňovat cíle stanovené ve strategii rozvoje energetického odvětví, vzhledem k tomu, že nedochází k významným investicím do odvětví obnovitelných zdrojů energie; nabádá Srbsko, aby na trhu s plynem vytvořilo hospodářskou soutěž a přijalo opatření s cílem zlepšit slaďování s acquis v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, a vyzývá Srbsko, aby se více zaměřilo na zelenou energii; vyzývá Komisi, aby srbskou vládu podpořila v jejím úsilí o snížení závislosti země na dovozech energie a diverzifikaci srbských dodávek plynu; konstatuje, že nedávno přijatý soubor NPP II 2015 zahrnuje zejména program s rozpočtem 155 milionů EUR na pomoc s financováním významných regionálních infrastrukturních projektů v odvětví energetiky a dopravy na západním Balkáně; nabádá Srbsko, aby se připojilo k průměrným závazkům EU týkajícím se změny klimatu a k dohodě dosažené na konferenci COP 21 v Paříži; |
30. |
s ohledem na význam, jaký má evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) z hlediska dalšího rozvoje přeshraniční spolupráce mezi členskými státy EU a jejich sousedy, vyzývá srbskou vládu, aby zajistila právní rámce nezbytný pro účast Srbska v ESÚS; |
31. |
vyjadřuje znepokojení nad nedostatečným prosazováním právních předpisů o odpadech a vyzývá srbské orgány, aby zvýšily své úsilí o uzavření a vyčištění nelegálních skládek, a aby v souladu s rámcovou směrnicí o odpadech připravily důvěryhodnou politiku v oblasti snižování odpadů; |
32. |
vítá plán na rekonstrukci, aktualizaci a modernizaci některých částí železniční sítě a vyzývá srbské orgány, aby i nadále pokračovaly ve zkvalitňování veřejné dopravy ve spolupráci se sousedními zeměmi; |
o
o o
33. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a vládě a parlamentu Srbska. |
(1) Úř. věst. L 80, 19.3.2008, s. 46.
(2) Přijaté texty, P8_TA(2015)0065.
(3) Přijaté texty, P8_TA(2015)0095.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/58 |
P8_TA(2016)0047
Evropský integrační process Kosova
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zprávě o Kosovu za rok 2015 (2015/2893(RSP))
(2018/C 035/12)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, týkající se vyhlídek zemí západního Balkánu na přistoupení k Evropské unii, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 22. října 2012, kterým se Komisi povoluje zahájit jednání o rámcové dohodě s Kosovem týkající se jeho účasti na programech Unie, |
— |
s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 28. června 2013, kterými se přijalo rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem, |
— |
s ohledem na první dohodu o zásadách normalizace vztahů, kterou dne 19. dubna 2013 podepsali ministerští předsedové Ivica Dačić a Hashim Thaçi, a na prováděcí akční plán ze dne 22. května 2013, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/349/SZBP ze dne 12. června 2014, kterým se mění společná akce 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO), |
— |
s ohledem na podepsání dohody o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem dne 27. října 2015 a na ratifikaci této dohody kosovským parlamentem dne 2. listopadu 2015, |
— |
s ohledem na zprávy generálního tajemníka Organizace spojených národů o probíhajících činnostech Prozatímní správní mise Organizace spojených národů v Kosovu (UNMIK) a o souvisejícím vývoji, včetně poslední zprávy vydané dne 3. listopadu 2015, |
— |
s ohledem na prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU v Kosovu Samuela Žbogara do 28. února 2017, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. listopadu 2015 nazvané „Strategie rozšíření EU“ (COM(2015)0611 final), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 15. prosince 2015 o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení, |
— |
s ohledem na závěry ze zasedání Rady pro všeobecné záležitosti ze dne 7. prosince 2009, 14. prosince 2010 a 5. prosince 2011, které zdůraznily a potvrdily, že Kosovo, aniž by tím byl dotčen postoj členských států k jeho statusu, by mělo mít rovněž prospěch z případné vyhlídky na budoucí uvolnění vízového režimu, jakmile budou splněny všechny podmínky, |
— |
s ohledem na zahájení dialogu o vízovém režimu v lednu 2012, na plán uvolnění vízového režimu z června 2012, na druhou zprávu Komise ze dne 24. července 2014 o pokroku Kosova při plnění požadavků stanovených v plánu uvolnění vízového režimu (COM(2014)0488) a na misi odborníků vyslanou Komisí v červenci 2015, |
— |
s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1244 (1999), na poradní stanovisko Mezinárodního soudního dvora ze dne 22. července 2010 o otázce souladu jednostranného vyhlášení nezávislosti Kosova s mezinárodním právem a na rezoluci Valného shromáždění OSN 64/298 ze dne 9. září 2010, jež vzala na vědomí obsah stanoviska Mezinárodního soudního dvora a uvítala připravenost EU napomoci dialogu mezi Srbskem a Kosovem, |
— |
s ohledem na společná prohlášení přijatá na meziparlamentních setkáních EP-Kosovo ve dnech 28.–29. května 2008, 6.–7. dubna 2009, 22.–23. června 2010, dne 20. května 2011, ve dnech 14.–15. března 2012, 30.–31. října 2013 a 29.–30. dubna 2015, |
— |
s ohledem na zprávu Komise o pokroku Kosova za rok 2015 ze dne 10. listopadu 2015 (SWD(2015)0215), |
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení, |
— |
s ohledem na práci Ulrike Lunacekové jakožto stálé zpravodajky Výboru pro zahraniční věci pro Kosovo, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že nezávislost Kosova uznává 110 ze 193 členských států Organizace spojených národů, mezi nimiž je i 23 z 28 členských států EU; |
B. |
vzhledem k tomu, že dohoda o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem byla podepsána dne 27. října 2015 a ratifikována kosovským parlamentem dne 2. listopadu 2015; vzhledem k tomu, že Evropský parlament vyslovil souhlas dne 21. ledna 2016; |
C. |
vzhledem k tomu, že (potenciální) kandidátské země jsou posuzovány podle svých zásluh a že rychlost a kvalita nezbytných reforem stanoví časový plán pro rozšíření; |
D. |
vzhledem k tomu, že EU opakovaně připomíná svou ochotu napomáhat k hospodářskému a politickému rozvoji Kosova prostřednictvím jasné evropské perspektivy, která by byla v souladu s evropskou perspektivou tohoto regionu; |
E. |
vzhledem k tomu, že v rámci své politiky rozšíření klade EU zvláštní důraz na právní stát; |
F. |
vzhledem k tomu, že EU zdůraznila potřebu posílit správu ekonomických záležitostí, právní stát a kapacity veřejné správy ve všech zemích západního Balkánu; |
G. |
vzhledem k tomu, že mandát mise EULEX vyprší dne 14. června 2016; vzhledem k tomu, že probíhá strategický přezkum mise EULEX Kosovo; |
1. |
vítá skutečnost, že dne 27. října 2015 byla podepsána dohoda o stabilizaci a přidružení mezi EU a Kosovem, která je prvním smluvním vztahem mezi oběma stranami, a že ji kosovský parlament dne 2. listopadu 2015 bez odkladu ratifikoval; zdůrazňuje, že dohoda o stabilizaci a přidružení připraví podmínky pro začlenění Kosova do EU, poskytne silnou pobídku k provedení a institucionalizaci reforem a umožní navázat spolupráci s EU v řadě různých oblastí s cílem posílit politický dialog a upevnit integraci obchodu, ale i posílit vztahy se sousedními zeměmi a zajistit stabilitu v regionu; vyzývá vládu Kosova, aby se zaměřila na provádění komplexních reforem nezbytných k tomu, aby mohla splnit své závazky vyplývající z dohody o stabilizaci a přidružení; |
2. |
vítá, že Komise přijala balíček opatření na podporu reforem a regionální spolupráce v zemích západního Balkánu – balíček, jímž EU vyjadřuje svůj závazek spočívající v podpoře procesu politických a hospodářských reforem v těchto zemích vedoucího k přistoupení k EU; |
3. |
zdůrazňuje, že dohoda o stabilizaci a přidružení usiluje o podporu evropských norem v oblastech, jako je hospodářská soutěž, zadávání veřejných zakázek, duševní vlastnictví či ochrana spotřebitele, a o vytvoření zóny volného obchodu jako konkrétního opatření na cestě k hospodářské integraci Kosova do Evropské unie; |
4. |
vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v roce 2015, kdy bylo v rámci procesu normalizace vztahů mezi Kosovem a Srbskem uzavřeno několik dohod, konkrétně dohoda o vybudování sdružení/společenství obcí v Kosovu, v nichž většinu tvoří Srbové, o energetice, mostu v Mitrovici a telekomunikačních službách ze dne 25. srpna 2015, dohoda o pojištění vozidel z června 2015 a dohoda o soudnictví z února 2015; podporuje pokračující úsilí místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o zprostředkování normalizace vztahů mezi Srbskem a Kosovem, jíž dosud nebylo v plné míře dosaženo; vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, aby provedla celkové důkladné posouzení stavu uplatňování všech zákonů dosud přijatých na základě podepsaných dohod a aby o tom pravidelně informovala Evropský parlament a parlamenty Kosova i Srbska; naléhavě žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby odhalila nedostatky a vybídla smluvní strany k plnění jejich závazků, a vyzývá Srbsko a Kosovo, aby se zdržely jakýchkoli negativních projevů a v dobré víře a bez prodlev postupovaly směrem k plnému provedení již dosažených dohod a aby rozhodně pokračovaly v procesu normalizace vztahů; zdůrazňuje, že pokračující a konstruktivní dialog mezi Prištinou a Bělehradem a plné provádění dosažených dohod má pro normalizaci jejich vztahů zásadní význam; vítá obnovení rozhovorů mezi srbským předsedou vlády Vučićem a kosovským předsedou vlády Mustafou dne 27. ledna 2016; konstatuje, že projednávaná témata zahrnovala vzájemné uznávání univerzitních a odborných diplomů a zlepšení silničního a železničního spojení; zdůrazňuje, že pokrok dosažený na místě bude ku prospěchu celému regionu; |
5. |
je znepokojen vysokým počtem pohřešovaných osob z období války a malým pokrokem, kterého bylo v tomto ohledu dosaženo; požaduje proto plnou mezistátní spolupráci v této oblasti vzhledem k tomu, že plná spolupráce dopomůže k odhalení pravdy o pohřešovaných osobách, a má tedy zásadní význam pro vzájemné usmíření; |
6. |
bere na vědomí rozhodnutí ústavního soudu ve věci ustanovení sdružení srbských obcí; vyzývá, aby byly dosažené dohody prováděny důsledně a v plném rozsahu; požaduje, aby byly dodržovány zásady právního státu, vyjadřuje politování nad tím, že opoziční síly nevyužily tohoto odkladu k obnovení parlamentního dialogu, a vybízí všechny politické síly, aby jednaly konstruktivně a v zájmu své země, jejích demokratických orgánů a občanů považuje důsledné dodržování zásad demokracie, politický dialog a činnost parlamentu, která není omezována překážkami, za základní předpoklady pro provedení všech hledisek programu reforem v Kosovu důrazně odsuzuje násilné bránění činnosti parlamentu, vyzývá k předcházení dalším násilným protestům v parlamentu a zdůrazňuje, že zvolení poslanci by se v parlamentu měli scházet a jednat s úctou k tomuto orgánu; zdůrazňuje, že vláda by měla respektovat usnesení a rozhodnutí parlamentu a v souladu s požadavky zákonodárného sboru předem oznamovat rozhodnutí o podpisu dohod s jinými státy; vítá v této souvislosti dobře připravený návrh, který dne 20. listopadu 2015 předložili dva kosovští poslanci z vládní koalice a z opozice; vyzývá všechny politické subjekty, aby se znovu zavázaly k politickému dialogu v zájmu vyřešení patové situace a s cílem nalézt schůdné řešení, kterým by se obnovilo normální fungování kosovského parlamentu; vyzývá všechny kosovské vůdčí představitele, aby k této situaci přistupovali se vší vážností a aby jednali odpovědně a měli přitom na paměti, že parlament je volen kosovským lidem a pro kosovský lid; je vážně znepokojen opakovanými projevy násilí a vyzývá donucovací orgány, aby své povinnosti plnily v souladu s právními postupy; se znepokojením bere na vědomí události, které vedly k zatčení některých poslanců, a vyzývá k vyšetření možných případů zneužití pravomoci v souvislosti se zatčeními; naléhavě vyzývá kosovský parlament, aby vyjasnil pravidla týkající se zbavování poslanců imunity; bere na vědomí žádost veřejného ochránce práv, aby státní zastupitelství v Prištině zahájilo šetření zásahu policie ze dne 28. listopadu 2015; |
7. |
zdůrazňuje, že je nezbytné, aby se parlament stal účinnější silou a zajistil za všech okolností soulad s vlastním jednacím řádem, a že by vláda měla tento řád dodržovat; zdůrazňuje, že je třeba posílit úlohu dohledu vykonávanou parlamentem, a zejména vyzývá parlament, aby co nejdříve přijal právní předpisy, které Výboru pro evropskou integraci v procesu integrace Kosova přiznají důležitější úlohu a kterými bude opozice plně zapojena do tohoto procesu; vyzývá parlament, aby vedl pravidelné konzultace a zapojil do nich Benátskou komisi v průběhu projednávání právních předpisů; zdůrazňuje, že je třeba urychleně jmenovat způsobilé členy regulačních a dozorčích orgánů s cílem zajistit řádné fungování státní správy, a to na základě transparentních a nepolitických postupů výběru založených na zásluhách; |
8. |
bere na vědomí, že pět členských států oficiálně neuznalo samostatnost Kosova, a je toho názoru, že další uznání by přispělo k posílení stability regionu, usnadnilo by další normalizaci vztahů mezi Srbskem a Kosovem a zvýšilo by důvěryhodnost EU v její vnější politiku; v této souvislosti vnímá pozitivně rozhodnutí pěti členských států, které neuznaly Kosovo, usnadnit schválení dohody o stabilizaci a přidružení v Radě; vyzývá všechny členské státy, aby v duchu dohody o stabilizaci a přidružení a zavedení formálních smluvních vztahů učinily maximum pro usnadnění hospodářských vztahů, mezilidských kontaktů a sociálních vztahů mezi svými občany a občany Kosova; vítá předložení prvního programu hospodářských reforem Kosova, který se má stát prvním krokem v prohlubování hospodářského dialogu s EU; |
9. |
s potěšením bere na vědomí činnost kosovských orgánů s cílem zvrátit trend nelegální migrace, který dosáhl svého vrcholu na začátku roku 2015; zdůrazňuje, že krátkodobá opatření zaměřená na odrazování obyvatel od opuštění země by měla být doprovázena sociálně-ekonomickým rozvojem a tvorbou pracovních míst, což bude občany motivovat k tomu, aby v Kosovu zůstali a vybudovali svoji budoucnost ve své zemi; je přesvědčen, že uvolnění vízového režimu by rovněž přispělo ke snížení nelegálního přistěhovalectví, protože by umožnilo kontakty mezi lidmi a otevřelo občanům možnosti cestovat do zahraničí za účelem cestovního ruchu, návštěvy příbuzných a přátel, aniž by museli čelit zdlouhavým a nákladným vízovým procedurám, a řešilo by i jejich pocit izolace; znovu připomíná potenciální nebezpečí plynoucí z toho, že Kosovo je už příliš dlouho jedinou „uzamčenou“ a „izolovanou“ zemí v regionu; rovněž naléhavě vyzývá, aby Priština přijala účinná opatření v boji proti zločineckým sítím, které obchodují s lidmi; zastává názor, že zařazení Kosova mezi bezpečné země původu uvedené na společném evropském seznamu bezpečných zemí původu by mohlo pomoci v boji proti nelegální migraci; |
10. |
vítá pokrok, kterého bylo dosaženo při provádění akčního plánu pro uvolnění vízového režimu; vyzývá orgány, aby neprodleně a v plném rozsahu splnily veškerá požadovaná kritéria; vyzývá Komisi, aby zintenzivnila svoji činnost na uvolnění vízového režimu s Kosovem; je připraven podpořit bezvízový styk s Kosovem, jakmile Komise bez zbytečného odkladu dojde k závěru, že byla splněna všechna technická kritéria, a vyzývá Radu, aby jej rovněž rychle schválila; zároveň konstatuje, že je zapotřebí nadále pátrat po obchodnících s lidmi a převaděčích a stíhat je s cílem zabránit jejich nezákonné činnosti; naléhavě vyzývá všechny orgány EU, zejména Komisi, aby urychlily proces uvolnění vízového režimu pro Kosovo, a dále kosovské orgány, aby dostály svým závazkům a začaly plnit zbývající referenční hodnoty, aby tak Kosovo mohlo vstoupit do bezvízového režimu do konce roku 2016 a kosovský lid se tak více přiblížil EU; |
11. |
podporuje pokračování jednání o rámcové dohodě, která by Kosovu umožnila účast na programech EU; |
12. |
vítá přijetí balíčku právních předpisů v oblasti lidských práv, které posilují institucionální strukturu pro dohled nad ochranou a dodržováním lidských práv; zdůrazňuje zásadní význam provádění těchto právních předpisů; vítá obzvláště zavedení a jmenování veřejného ochránce práv, zejména s cílem nastolit společenskou důvěru v kosovské společnosti; nicméně lituje toho, že kvůli nedostatku vhodných prostor nemůže řádně vykonávat svou práci, a vyzývá příslušné orgány, aby v souladu s pařížskými zásadami urychleně pronajaly nové prostory pro jeho kancelář; žádá příslušné orgány, aby zajistily plnou provozuschopnost veškerých stávajících nezávislých institucí a regulačních orgánů; |
13. |
se znepokojením konstatuje, že politická vůle příslušných orgánů o skutečné zapojení občanské společnosti je stále velmi malá; žádá příslušné orgány, aby v dobré víře provedly právní rámec pro spolupráci s občanskou společností, zejména tím, že poskytnou smíšenému poradnímu sboru veškeré potřebné zdroje; vyzývá kancelář EU, aby podpořila a v případě potřeby takovou konzultaci usnadnila; |
14. |
dále vítá skutečnost, že v květnu 2015 byl přijat zákon o ochraně před diskriminací a že veřejný ochránce práv obdržel mandát k tomu, aby působil jako orgán pro rovnost; je nadále znepokojen nízkou mírou zpracovávání a vyšetřování případů verbálních projevů nenávisti, zejména vůči komunitě LGBTI a menšinám; vybízí poradní a koordinační skupinu pro práva komunity LGBTI, aby se těmito případy a obavami aktivně zabývala; |
15. |
vítá rovněž přijetí zákona o rovnosti žen a mužů a žádá kosovské orgány, aby se začleňováním hlediska rovnosti žen a mužů zabývaly přednostně a zajistily, aby řídící subjekty a orgány šly v tomto směru příkladem; je znepokojen strukturálními problémy, které brání uplatňování tohoto zákona; je nadále znepokojen nedostatečným zastoupením žen v rozhodovacích funkcích; je dále znepokojen tím, že nebylo dosaženo žádného pokroku při potírání domácího násilí a násilí na základě pohlaví; naléhavě vyzývá příslušné orgány, aby veřejně podpořily a zavedly ochranné mechanismy a opatření pro nouzové ubytování žen, které prolomí mlčení a oznámí domácí násilí; vyjadřuje své obavy nad tím, jak málo majetku ženy vlastní; žádá příslušné orgány, aby aktivně zaručily ženám vlastnická práva, a to i tak, že pracovníci katastrálních a registračních úřadů zaregistrují veškeré spoluvlastníky majetku a že budou uspořádány informační kampaně; |
16. |
vyjadřuje znepokojení nad mizivým pokrokem, kterého bylo v uplynulém roce dosaženo v oblasti svobody projevu a sdělovacích prostředků; je znepokojen skutečností, že novináři čelí při výkonu svého povolání násilí a hrozbám, a zdůrazňuje, že je třeba posílit ochranu novinářů tím, že případy útoků na novináře budou systematicky řešeny, veřejně odsuzovány, rychle vyšetřovány a že budou přijímána včasná soudní rozhodnutí; zdůrazňuje, že je třeba dosáhnout dalšího pokroku v oblasti nezávislosti sdělovacích prostředků; vyzývá orgány, aby po důkladném a komplexním procesu konzultací s veřejností urychleně odstranily systémové nedostatky v právních předpisech a zajistily tak svobodu sdělovacích prostředků, zejména pokud jde o transparentnost jejich vlastnictví a udržitelnost veřejnoprávního vysílání; naléhavě vyzývá orgány, aby účinně prováděly právní předpisy týkající se křivého obvinění, verbálních projevů nenávisti a pomluv; |
17. |
připomíná, že Kosovo a Srbsko musí v této souvislosti nalézt udržitelná řešení pro uprchlíky v souladu se zjištěními UNHCR a v souladu se zprávou zvláštního zpravodaje OSN o situaci v oblasti lidských práv vnitřně vysídlených osob za rok 2014; |
18. |
konstatuje, že je třeba vyvinout větší úsilí s cílem chránit a v praxi zaručit práva všech etnických menšin v Kosovu, včetně romské, aškalské a egyptské komunity, jakož i goranské komunity, a to prostřednictvím plného provádění příslušných právních předpisů, přičemž je třeba přihlížet k osvědčeným postupům daného regionu a členských států EU; vyzývá vnitrostátní a místní orgány, aby věnovaly více úsilí provádění přijatých právních předpisů, a mohly tak přispět k trvalému rozvoji multietnické společnosti, zejména pokud jde o vzdělávání a zaměstnávání menšin, s cílem zabránit přímé i nepřímé diskriminaci; vítá „Prištinskou deklaraci“, jež vyzývá vlády, mezinárodní a mezivládní organizace, jakož i organizace občanské společnosti k důslednému uplatňování zásad nediskriminace a rovnosti při úsilí a činnosti zaměřené na prosazování a dodržování práv Romů a na boj proti diskriminaci Romů na západním Balkánu; |
19. |
znovu opakuje své znepokojení nad skutečnosti, že se dosud nepodařilo dosáhnout výraznějšího pokroku v boji proti korupci na vysokých místech a organizované trestné činnosti a vytvořit záznamy o stíhání a usvědčení pachatelů; zdůrazňuje, že organizovaná trestná činnost nadále zůstává závažným problémem; konstatuje, že kosovská vláda musí vyslat jednoznačný a jasný signál, že země vede systematický boj proti korupci na všech úrovních; žádá příslušné orgány, aby rychle zaujaly komplexní a strategický přístup k boji proti rozsáhlé korupci, která je i nadále hlavní překážkou demokratického, sociálního a hospodářského rozvoje Kosova; vyzývá kosovský protikorupční úřad, aby zahájil více šetření, a dále vyzývá státní zastupitelství, aby se zabývalo případy, které mu předá protikorupční úřad; zdůrazňuje, že zásadním prvkem boje proti korupci a zajištění ochrany základních práv je transparentnost řízení; dále zdůrazňuje úlohu a odpovědnost politické elity v boji proti korupci; |
20. |
vítá zvýšené úsilí a silné odhodlání, pokud jde o potírání terorismu, a podporuje provádění strategie boje proti terorismu; naléhavě vyzývá příslušné orgány, aby se zabývaly příčinami radikalizace, zejména vysokou nezaměstnaností mladých lidí a násilným extremismem; vítá účast Kosova v koalici pro boj proti terorismu, jakož i opatření, která orgány přijímají, aby předcházely radikalizaci mladých lidí; vyzývá orgány, aby pečlivě monitorovaly a předcházely mobilizaci potenciálních islámských zahraničních bojovníků a teroristů; vítá skutečnost, že v ústavě Kosova je zakotvena zásada, že Kosovo je sekulární stát a že je neutrální ve věcech náboženského vyznání; |
21. |
konstatuje, že podle údajů kosovského ministerstva vnitra se přibližně 300 kosovských občanů připojilo k džihádistům v Sýrii a Iráku, z nichž se mnozí už vrátili do Kosova; vítá opatření přijatá vládou, která stanoví tresty odnětí svobody pro občany, kteří se podíleli na činnosti teroristických organizací; |
22. |
konstatuje, že přijetím některých důležitých právních předpisů bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti soudnictví; zdůrazňuje, že je nutné urychleně postoupit v jejich konkrétním a účinném provádění; je nadále výrazně znepokojen pomalým výkonem spravedlnosti, značným počtem nevyřízených případů, nedostatkem zdrojů v soudním systému, nízkou úrovní odpovědnosti soudních úředníků a možným politickým vlivem na soudní struktury, což je problém, kterým se právní předpisy dosud dostatečně nezabývají, a zdůrazňuje, že je důležité, aby byl zaveden plně fungující systém soudnictví a stanovena pravidla týkající se lhůt pro vyřízení soudních případů; vítá kroky, které byly uskutečněny pro integraci soudnictví na severu tím, že některá místa byla obsazena soudci a státními zástupci z řad kosovských Srbů; vyzývá politické orgány, aby jasně ukázaly, že v plné míře podporují nezávislost soudců a žalobců, kteří jsou i nadále cílem pokusů o ovlivnění probíhajících vyšetřování a soudních řízení; vyzývá orgány, aby změnily ústavu a zajistily, aby většina členů Kosovské soudní rady byla v souladu s doporučeními Benátské komise volena ostatními soudci; |
23. |
vyzývá Kosovo, aby postupovalo v souladu se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou EU; |
24. |
bere náležitě na vědomí přijetí ústavních změn, jejichž součástí je zřízení specializovaných senátů a specializovaného státního zastupitelství; vítá dokončení jednání o hostitelské dohodě mezi Kosovem a Nizozemskem a očekává, že specializované senáty budou v co nejkratší době plně provozuschopné a že specializované státní zastupitelství bude mít k plnění svých úkolů dostatečný počet zaměstnanců; žádá specializované senáty a specializované státní zastupitelství, aby se řídily zkušenostmi a osvědčenými postupy Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) v souladu s příslušnými ústavními ustanoveními o jejich založení; vyzývá kosovské orgány, aby s tímto novým soudem plně spolupracovaly; vyzývá EU a její členské státy, aby poskytly dostatečné prostředky na fungování těchto senátů; |
25. |
domnívá se, že přezkum mise EULEX a případné postupné ukončení její činnosti musí jít ruku v ruce s posílením a rozšířením mandátu zvláštního zástupce EU s cílem zajistit, aby měl dostatečnou kapacitu pro monitorování, odborné vedení a poradenství, posilování procesu integrace Kosova do EU, boj proti organizované trestné činnosti a korupci a stíhání válečných zločinů; požaduje, aby do té doby vykonávala mise EULEX svůj mandát se zvýšenou účinností a úplnou transparentností a odpovědností; bere na vědomí závěry Rady z prosince 2015 týkající se mandátu mise EULEX a vyzývá Kosovo, aby přispívalo k tomu, že EULEX bude svůj obnovený mandát vykonávat bez omezení v plném rozsahu; zdůrazňuje, že při přezkumu mandátu je nutno vycházet ze zjištění a doporučení uvedených ve zprávě profesora Jean-Paula Jacquého, která byla vypracována poté, co vyšly najevo údajné případy korupce v rámci mise EULEX; naléhavě vyzývá, aby mise EULEX dosáhla dohody s Prozatímní správní misí Organizace spojených národů v Kosovu o předání otevřených spisů příslušným orgánům v Kosovu; vyzývá členské státy, aby na potřebnou dobu vyslaly vyškolené a kvalifikované odborníky a aby zajistily jejich opětovné začlenění do vnitrostátních služeb po skončení mise; |
26. |
vyjadřuje hluboké politování nad skutečností, že žádost Kosova o členství v organizaci UNESCO byla zamítnuta, k čemuž přispělo jednak Srbsko svým aktivně odmítavým postojem, který je v rozporu se závazkem rozvíjet dobré sousedské vztahy, jednak nejednotný postoj členských států; vítá přijetí zákona na ochranu historického dědictví v Prizrenu a vyzývá k jeho plnému provádění, poukazuje však současně na hrozbu, kterou pro kulturní dědictví města představuje rozsáhlá nezákonná výstavba; vítá skutečnost, že některá srbská místa náboženského a kulturního dědictví, která byla v roce 2004 zničena, například pravoslavná katedrála, byla renovována, a vyzývá k pokračování renovací srbského náboženského a kulturního dědictví; v této souvislosti vyzývá zainteresované strany, včetně kosovských orgánů, srbské vlády, srbské komunity v Kosovu a srbské ortodoxní církve, aby našly systém podpory a ochrany kosovského kulturního a náboženského dědictví a péče o ně, neboť s tímto dědictvím je třeba nakládat jako s dědictvím evropským; vítá skutečnost, že závazek ochrany kulturního a náboženského dědictví a péče o ně je zakotven v kosovské ústavě, a vybízí k dalšímu úsilí o zajištění práv všech náboženských menšin, včetně kosovských křesťanů; zdůrazňuje, že členství v mezinárodních a regionálních organizacích a mechanismech by mělo být pro Kosovo prioritou; připomíná v této souvislosti význam dodržování dohody o regionální spolupráci; je přesvědčen, že zřízení regionální kanceláře pro spolupráci mládeže západního Balkánu (v rámci berlínského procesu) s aktivní podporou řady států přinese pozitivní výsledky, zejména pokud jde o vztahy mezi mladými lidmi ze Srbska a Kosova; |
27. |
v rámci berlínského procesu podporuje vytvoření západobalkánského fóra občanské společnosti, které by zástupcům občanské společnosti z daného regionu nabízelo možnost vyměňovat si myšlenky, vyjadřovat obavy a formulovat konkrétní doporučení pro osoby v rozhodovacích funkcích, a vyzývá k pokračování tohoto procesu na další vrcholné schůzce, která se má konat v roce 2016 v Paříži, a k organizaci přípravných pracovních seminářů pro organizace občanské společnosti z uvedeného regionu; |
28. |
vítá skutečnost, že kosovský parlament byl vyzván k tomu, aby se plnohodnotně a trvale zapojil na všech úrovních do činností Parlamentního shromáždění procesu spolupráce jihovýchodní Evropy (SEECP-PA) a účastnil se jeho zasedání, jak o tom bylo rozhodnuto v květnu 2015, a považuje tuto výzvu za důležitý příspěvek k regionálnímu parlamentnímu dialogu; vyjadřuje politování nad tím, že kosovský parlament nebyl přijat za řádného člena dalších iniciativ parlamentní spolupráce, jako je např. západobalkánská Konference výborů pro evropskou integraci států podílejících se na procesu stabilizace a přidružení (COSAP) a Síť parlamentních výborů pro hospodářství, finance a evropskou integraci parlamentů zemí západního Balkánu (NPC); vyzývá všechny parlamenty v regionu, aby přijaly otevřenější přístup k žádostem kosovského parlamentu o členství v regionálních iniciativách, a přispěly tak k posílení regionální spolupráce; |
29. |
znovu vyzývá Kosovo, aby dokončilo legislativní rámec pro veřejnou službu a aby plně provedlo strategický rámec pro veřejnou správu a příslušný akční plán; žádá příslušné orgány, aby ukončily politizaci veřejné správy, aby ve všech orgánech veřejné správy prosazovaly profesionalitu založenou na zásluhách, aby zajistily řádné finanční řízení orgánů veřejné správy a transparentnost dohledu parlamentu nad plněním rozpočtu; |
30. |
zdůrazňuje, že je důležité navýšit financování projektů kosovských nevládních organizací, které usilují o prosazování zásad řádné správy věcí veřejných, větší transparentnost a odpovědnost, posílení institucionálních mechanismů v soudnictví, posílení institucionální a sociální demokracie, napomáhají rozvoji úsilí o ochranu a podporu práv marginalizovaných skupin a národnostních menšin; |
31. |
opakuje, že je znepokojen vysokou mírou nezaměstnanosti, zejména mezi mladými lidmi a ženami, a odsuzuje všeobecnou diskriminaci žen ve společnosti a na trhu práce; zdůrazňuje, že je třeba mladým lidem v Kosovu poskytnout perspektivu do budoucnosti; vyzývá Kosovo, aby se zaměřilo na zacelení kvalifikačních mezer na trhu práce, odstranilo veškeré překážky, jež by mohly vést k diskriminačním praktikám, a zlepšilo celkové podnikatelské prostředí v zemi, zejména pro malé a střední podniky; vyzývá Komisi, aby poskytla další pomoc mladým podnikatelům v rámci prostředků nástroje předvstupní pomoci se zvláštním zaměřením na odborný a praktický výcvik i na výměnu know-how, včetně usnadnění kontaktů s podnikateli z členských států EU, a aby současně vynakládala maximální úsilí s cílem zamezit odlivu mozků, zejména poté, co vstoupí v platnost dohoda o stabilizaci a přidružení; |
32. |
připomíná, že nezbytnou podmínkou zvýšení růstového potenciálu, navýšení produktivity a posílení pružnosti a konkurenceschopnosti kosovského hospodářství jsou strukturální reformy; souhlasí s úsudkem Komise, že by Kosovo mělo posílit svůj střednědobý fiskální rámec, zlepšit transparentnost veřejných financí, výdaje rozpočtu zaměřit více na prorůstová opatření a nasměrovat přímé zahraniční investice a platby do výrobních odvětví; vyzývá Kosovo, aby zrychlilo restrukturalizaci státních podniků, zlepšilo konkurzní a insolvenční řízení a snížilo svou závislost na clech tím, že rozšíří domácí daňovou základnu a zmodernizuje výběr příjmů; |
33. |
zdůrazňuje, že s ohledem na vysokou míru nezaměstnanosti a nízkou míru účasti na trhu práce mají zásadní význam reformy trhu práce společně s reformami vzdělávacího systému; zdůrazňuje, že je třeba vynaložit další úsilí v zájmu lepšího sladění vzdělávacího systému s potřebami trhu práce, zejména prostřednictvím změny vzdělávacích rámců pro předuniverzitní vzdělávání; dále zdůrazňuje, že je důležité rozšířit systém odborného vzdělávání, který musí doplňovat aktivní politika na trhu práce; |
34. |
poznamenává, že Kosovo je v rané fázi budování fungujícího hospodářství; vítá skutečnost, že v oblasti průmyslu a malých a středních podniků bylo dosaženo určitého pokroku; naléhavě vyzývá, aby byla nadále snižována zátěž malých a středních podniků, a připomíná, že kromě poskytování podpory začínajícím podnikům a inovativním podnikům, které představují vysokou přidanou hodnotu, je třeba provádět posouzení regulačních dopadů na malé a střední podniky s cílem podpořit podnikatelské aktivity, jejichž přínos bude jak společenský, tak hospodářský; vyzývá Komisi, aby poskytla další pomoc mladým podnikatelům v rámci prostředků nástroje předvstupní pomoci, včetně usnadnění kontaktů s podnikateli z členských států EU a zapojení sdružení kosovských podnikatelů do evropské konfederace mladých podnikatelů, zejména po vstupu dohody o stabilizaci a přidružení v platnost; naléhavě vyzývá kosovské instituce, aby vytvořily příležitosti pro investiční financování sociálních a udržitelných podniků, a řešily tak výzvy spojené s řešením sociálních problémů a zajišťováním udržitelného růstu; |
35. |
opakuje, že je důležité co nejdříve zajistit, aby Kosovu byla přidělena vlastní mezinárodní telefonní předvolba, neboť pomůže Kosovo zviditelnit v mezinárodním kontextu; vyzývá Mezinárodní telekomunikační unii (ITU), aby pokročila v otázce uzavření příslušné dohody; |
36. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby při vystavování pozvání byla respektována specifika všech společenství (viz případ generála Dikoviće), a žádá bezpečnostní síly KFOR, aby jednaly ve spolupráci s kosovskými orgány s cílem zabránit gestům, která by se mohla dotknout paměti obětí a narušit dialog mezi Prištinou a Bělehradem; připomíná, že kontaktní místa v Kosovu i v Srbsku je nutno řádně informovat 48 hodin před konáním těchto návštěv; |
37. |
vítá zlepšení silniční dopravy a infrastruktur mobility, zejména dálnic, jakož i nedávné přijetí balíčku NPP II z roku 2015, který obsahuje rozsáhlý projekt kosovské železniční infrastruktury; vyjadřuje však politování nad vysokými náklady na jejich vybudování; doufá, že nedávná dohoda o úvěru na modernizaci kosovské části trati 10 evropské železniční sítě podepsaná mezi Kosovem a Evropskou investiční bankou podpoří vznik komplexního plánu na zlepšení veřejné dopravy a modernizaci železniční infrastruktury; vítá v této souvislosti dohodu, kterou dne 27. ledna 2016 uzavřeli ministerští předsedové Isa Mustafa a Aleksandar Vučić s cílem zahájit jednání o přímém leteckém a železničním spojení mezi Kosovem a Srbskem; s vědomím skutečnosti, že plán v oblasti propojení se stal jednou z nejvyšších priorit Komise, která jej považuje za klíčový faktor hospodářského rozvoje regionu, vyzývá kosovské orgány, aby zajistily plné a rychlé provádění technických standardů a tzv. měkkých opatření v oblasti dopravy, jež byly dohodnuty na summitu západního Balkánu v roce 2015 ve Vídni; |
38. |
vyjadřuje znepokojení ohledně stávající nejisté energetické situace v Kosovu, která negativně doléhá na každodenní život; poukazuje na to, že současná míra ztrát elektřiny a souvisejících obchodních škod je velmi vysoká, neboť stávající sítě jsou značně opotřebované, a vyzývá k provedení zásadních reforem s cílem zlepšit energetickou účinnost a bezpečnost dodávek tím, že se bude investovat do obnovy stávající elektrorozvodné sítě, protože funkční elektrorozvodná síť je pro domácí i zahraniční společnosti podmínkou k zahájení podnikání v Kosovu; naléhavě vyzývá energetický regulační úřad, aby byl pružnější při udělování licencí a povolení novým obchodním investorům do odvětví obnovitelné energie; bere na vědomí uzavření dohody o výstavbě elektrárny „Nové Kosovo“ se společností Contour Global z USA, jejíž výrobní kapacita dosáhne 500 MW, a žádá transparentní postupy doprovázené posouzením sociálních dopadů a dopadů na životní prostředí v plném souladu s normami EU; |
39. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost a vládě a národnímu shromáždění Kosova. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/66 |
P8_TA(2016)0048
Situace v Libyi
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o situaci v Libyi (2016/2537(RSP))
(2018/C 035/13)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení o Libyi, zejména na usnesení ze dne 15. září 2011 (1), 22. listopadu 2012 (2), 18. září 2014 (3) a 15. ledna 2015 (4), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013, jímž byla vytvořena mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya), |
— |
s ohledem na rozhodnutí zahájit dne 18. května 2015 vojenskou operaci EU NAVFOR MED Sophia s cílem identifikovat, zachytit a zlikvidovat plavidla a identifikovat prostředky používané nebo pravděpodobně používané převaděči migrantů nebo obchodníky s lidmi, |
— |
s ohledem na nedávná prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federiky Mogheriniové o Libyi, zejména prohlášení ze dne 30. dubna, 26. a 27. května, 30. června, 12. července, 17. srpna, 13. a 22. září, 9. října, 19. a 26. listopadu a 14. a 17. prosince 2015 a 7., 11. a 18. ledna 2016, |
— |
s ohledem na závěry Rady o Libyi ze dne 18. ledna 2016, |
— |
s ohledem na libyjskou politickou dohodu, která byla podepsána dne 17. prosince 2015 v marocké Skhiratě, |
— |
s ohledem na společné prohlášení, které bylo přijato dne 13. prosince 2015 na římské konferenci o Libyi a které podpořilo Alžírsko, Čína, Egypt, Francie, Německo, Itálie, Jordánsko, Maroko, Rusko, Katar, Saúdská Arábie, Španělsko, Tunisko, Turecko, Spojené arabské emiráty, Spojené království, Spojené státy americké, Evropská unie, Organizace spojených národů, Liga arabských států a Africká unie, |
— |
s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2259 z roku 2015 o situaci v Libyi, která byla jednomyslně přijata dne 23. prosince 2015, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 9. července 2015 o přezkumu evropské politiky sousedství (5), |
— |
s ohledem na celostátní konferenci libyjských kmenů, která se konala v Tripolisu v červenci 2011 a vyzvala k vyhlášení všeobecné amnestie s cílem ukončit občanskou válku, |
— |
s ohledem na setkání politických představitelů a aktivistů v Alžíru dne 11. března 2015, |
— |
s ohledem na prohlášení, v němž vlády Alžírska, Francie, Itálie, Maroka, Německa, Spojeného království, Spojených arabských emirátů, Spojených států amerických, Španělska a Tuniska vyjádřily podporu libyjské vládě národní jednoty, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že po dobu Kaddáfího diktatury disponovala Libye největším počtem zbraní na jižním pobřeží Středozemního moře a po pádu Kaddáfího se stala klíčovým zdrojem nezákonného obchodu se zbraněmi a jejich pašování a dodavatelskou oblastí pro všechny teroristy a extremisty v oblasti Sahelu (Mali, Niger, Nigérie) a opoziční hnutí v Súdánu, Čadu a Sýrii; |
B. |
vzhledem k tomu, že se v únoru 2011 v době tzv. „arabského jara“ vydali Libyjci do ulic, což zahájilo devět měsíců občanského konfliktu v zemi; vzhledem k tomu, že NATO podporovalo povstalce, kteří čelili nevybíravé represi ze strany státu a že tato podpora byla rozhodujícím faktorem pro pád Kaddáfího režimu; |
C. |
vzhledem k tomu, že libyjská společnost byla vždy (před převratem a ještě více po něm) zorganizována na základě kmenového systému; vzhledem k tomu, že kmenové aliance mezi etniky (většinovými Araby a menšinami Berberů, Tabuů a Tuáregů) hrají i nadále významnou úlohu v dnešní rozvrácené Libyi; |
D. |
vzhledem k tomu, že do mnohých milic, které bojovaly proti Kaddáfímu, infiltrovali islamisté, kteří je postupně ovládli, přičemž někteří z nich sehráli v konfliktu klíčovou roli; vzhledem k tomu, že příslušné rezoluce OSN označují Dá'iš, Ansár aš-Šaríu a al-Káidu, které všechny působí na území Libye, za teroristické organizace; |
E. |
vzhledem k tomu, že v srpnu 2012 předala NTC moc Všeobecnému národnímu kongresu (GNC), což je zvolený parlament, který následně zvolil prozatímní hlavu státu; vzhledem k tomu, že voliči zvolili nový parlament, který měl nahradit GNC v červnu 2014, a to v podobě tzv. Sněmovny reprezentantů (HoR), která se přemístila do Tobruku; vzhledem k tomu, že původní GNC, který ovládlo Muslimské bratrstvo, se krátce poté opět sešel a zvolil vlastního premiéra, čímž zpochybnil autoritu HoR v době probíhajících bojů, kdy dokonce i hlavní město Tripolis ovládla jiná skupina; vzhledem k tomu, že obě válčící strany jsou údajně podporovány vnějšími silami, zejména Egyptem, Saúdskou Arábií a Spojenými arabskými emiráty (v případě HoR v Tobruku) a Tureckem a Katarem (v případě nového GNC v Tripolisu); |
F. |
vzhledem k tomu, že od srpna 2014 se oba tyto politické orgány (HoR v Tobruku, která je mezinárodně uznávána, a nový kongres GNC, který vznikl v Tripolisu) prohlašují za orgán, který řídí zemi, a že jsou oba podporovány několika těžce ozbrojenými milicemi spojenými s regiony, městy a kmeny rozmanitého původu; |
G. |
vzhledem k tomu, že politického vakua a neexistence stabilní vlády využívá skupina Dá'iš, v jejíž řadách se nacházejí cizinci a libyjští teroristé, kteří se vrátili z válek v Iráku a Sýrii; vzhledem k tomu, že tito navrátilci společně s džihádisty z dalších zemí v listopadu 2014 ovládli město Darna, které se nachází na východ od Benghází, a přísahali věrnost skupině Dá'iš; vzhledem k tomu, že tyto síly nebo jejich spojenci začali být mezitím aktivní podél téměř celého pobřeží, od Darny až k Tripolisu, včetně Bajdá, Benghází, Adždabíje, Abú Krajnu a Misuráty, a plně kontrolují více než 200 km území kolem Sirty, a že rovněž disponují výcvikovým táborem na západ od Tripolisu, poblíž tuniské hranice; vzhledem k tomu, že Dá'iš zahájil místní kampaň teroru (se stínáním obětí, jejich střílením a s pumovými atentáty) a současně rozšiřuje své území, ovládl silnici a může ztěžovat spojení východu se západem země; |
H. |
vzhledem k tomu, že Libye se stala útočištěm největších sil organizace Dá'iš mimo Blízký východ a představuje pro tuto skupinu předmostí na jižním pobřeží Středozemního moře a nejnebezpečnější hrozbu pro sousední země v oblasti Sahelu a Sahary a prostřednictvím teroristických útoků také pro Evropu; |
I. |
vzhledem k tomu, že Dá'iš od 4. ledna 2016 podniká závažné útoky na klíčová ropná zařízení v Libyi s cílem zvětšit svou válečnou kořist a získat kontrolu nad obrovskými ropnými zařízeními na východě v al-Sidra, Ras Lanuf a Marsa al-Brega, čímž ničí hlavní infrastrukturu, na níž závisejí hospodářské zdroje Libye, a ohrožuje tak základní příjmy, z nichž má být tato země znovu vybudována; |
J. |
vzhledem k tomu, že se Libye poté, co v ní propukla anarchie, stává tranzitní zemí, kde se ještě více daří obchodování s lidmi, jehož cílovou destinací je jižní hranice Evropy; vzhledem k tomu, že na území Libye se i nadále nachází stovky tisíců migrantů a žadatelů o azyl s různou státní příslušností, přičemž mnozí z nich žijí v nuzných podmínkách, čímž se stávají snadným terčem pro převaděče; |
K. |
vzhledem k tomu, že situace v oblasti lidských práv se v celé zemi dále zhoršuje, přičemž tragickou realitou jsou případy svévolného zadržování, únosů, nezákonného zabíjení, mučení a násilí vůči civilnímu obyvatelstvu, novinářům, úředníkům, politickým představitelům a obhájcům lidských práv, jichž se dopouští všechny strany; vzhledem k tomu, že Rada bezpečnosti OSN postoupila rozhodnutí o situaci v Libyi dne 26. února 2011 Mezinárodnímu trestnímu soudu (ICC); vzhledem k tomu, že tento soud je i nadále příslušný k vyšetřování případů porušování lidských práv spáchaných v této zemi a stíhání odpovědných osob; vzhledem k tomu, že dne 27. června 2011 vydal tento soud zatykače na Muammara Kaddáfího a Sajfa al-Isláma Kaddáfího, a vzhledem k tomu, že ostatní podezřelí nejsou v soudní vazbě; vzhledem k tomu, že libyjské úřady trvají na tom, aby byli souzeni v rámci libyjského vnitrostátního právního systému; |
L. |
vzhledem k tomu, že se na politickém řešení libyjského dialogu podíleli klíčoví členové libyjského demokratizačního procesu, včetně Sněmovny reprezentantů, Všeobecného národního kongresu a Národní přechodné rady; vzhledem k tomu, že skutečné usmíření podpořily také další nezávislé subjekty, jako jsou městské rady, politické strany, kmenoví vůdci a ženské organizace; |
M. |
vzhledem k tomu, že cílem libyjské politické dohody je zajistit demokratická práva pro obyvatele Libye, sestavit konsenzuální vládu založenou na zásadě rozdělení pravomocí a zmocnit státní instituce, jako je vláda národní jednoty, k řešení všech problémů, s nimiž se potýká Libye a její obyvatelstvo; vzhledem k problémům, jimž Libye čelí, je nutno sestavit vládu národní jednoty co nejdříve, aby mohla přispět svou činností libyjskému lidu a položila základy pro mír, stabilitu, rekonstrukci a rozvoj země; |
N. |
vzhledem k tomu, že dne 25. ledna 2016 Sněmovna reprezentantů v Tobruku zamítla vládu národní jednoty podporovanou OSN, avšak zároveň schválila libyjskou politickou dohodu, která je základem pro politickou transformaci země; |
O. |
vzhledem k tomu, že bezpečná a politicky stabilní Libye je naprosto nezbytná nejen pro občany Libye, ale i pro bezpečnost celého regionu a Evropské unie; |
1. |
vítá libyjskou politickou dohodu podepsanou za podpory OSN dne 17. prosince 2015, plně podporuje prezidentskou radu a vyjadřuje své ocenění zvláštnímu zástupci generálního tajemníka OSN Martinu Koblerovi za náročnou práci, kterou vykonává; |
2. |
lituje, že Sněmovna reprezentantů v Tobruku odmítla první návrh jednotné vlády; vyzývá dva hlavní subjekty v Libyi, aby potvrdily tuto dohodu, která je klíčovým krokem pro uplatňování libyjské politické dohody a která naplňuje očekávání, pokud jde o vykročení na cestu k míru a stabilitě v této zemi a naplnění zájmů všech obyvatel Libye; naléhavě žádá Sněmovnu reprezentantů v Tobruku a její předsednictvo, aby prokázaly smysl pro kompromis a pokračovaly v projednávání obsazení kabinetu, aby mohla být schválena vláda národní jednoty v souladu s libyjskou politickou dohodou; |
3. |
vezme na vědomí a podpoří vládu národní jednoty ustavenou na základě konsenzu libyjských aktérů jakožto jedinou legitimní vládu v Libyi; podtrhuje, že Libye nese za tento politický proces odpovědnost a že je důležité, aby zůstal i nadále inkluzivní, a to včetně zapojení kmenových rad, pozitivní účasti žen, občanské společnosti, a využití příspěvků ze strany politických a místních aktérů za účelem brzké změny a přijetí ústavy, která bude respektovat demokracii, lidská práva a občanské svobody; |
4. |
vyzývá mezinárodní společenství, OSN, EU, AU, členy Ligy arabských států, aby byli připraveni podpořit občany Libye v jejich úsilí o úspěšné uplatnění dohody; očekává, že členské státy a mezinárodní instituce budou navazovat oficiální styky pouze se stranami libyjské politické dohody; žádá EU, aby vůči osobám a organizacím, které bojkotují libyjskou politickou dohodu, uplatňovala cílené sankce, jako je zákaz cestování nebo zmrazení majetku; |
5. |
lituje, že mezi sunnitskými stranami v zahraničí probíhá zástupný konflikt dopadající na tuto zem; vyzývá regionální aktéry, aby se zdrželi jednání, které by mohlo dále prohloubit rozkol a narušit přechod k stabilní a demokratické Libyi podporující začlenění a destabilizovat sousední země; hlásí se ke svému stěžejnímu závazku podporovat suverenitu, nezávislost, jednotu a územní celistvost Libye; |
6. |
odsuzuje destabilizující teroristické útoky Dá'iš proti obyvatelům Libye, včetně menšin, jakož i proti ropné infrastruktuře v al-Sidra a Ras Lanuf, a jakékoli pokusy o narušení procesu stabilizace země; žádá, aby mezinárodní koalice řešila narůstající přítomnost uskupení Dá'iš v Libyi, které destabilizuje zemi a je hrozbou nejen pro sousední země Sahelu a Sahary, ale i pro EU; |
7. |
zdůrazňuje, že propustnost libyjských hranic a nedostatek ústřední politické kontroly značně usnadňují šíření zbraní a obchod s nimi, jakož i volný pohyb libyjských a zahraničních ozbrojených skupin; je znepokojen bezpečnostními dopady, které má rozšíření libyjského konfliktu na země v jejím bezprostředním sousedství, zejména na Egypt, Tunisko, ale i Alžírsko; má za to, že EU by měla využít diplomatické a zahraničněpolitické nástroje v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a další politiky, např. obchodní politiku a politiku spolupráce, aby podpořila tyto země Blízkého východu a severní Afriky v tom, aby se pozitivně zapojily do procesu transformace v Libyi; |
8. |
domnívá se, že hospodářská obnova je důležitým krokem k demokratické transformaci Libye; plně podporuje nové orgány Libye v boji proti teroristům v zájmu zajištění nezbytné ochrany libyjského obyvatelstva a klíčové hospodářské infrastruktury; |
9. |
připomíná, že parlamentní hledisko má klíčovou úlohu pro nalezení politického řešení krize; zdůrazňuje, že orgány Evropského parlamentu a jeho poslanci mohou sdílet s libyjskými aktéry zkušenosti ohledně institucionálního uspořádání, čímž přispějí k jejich úsilí o dosažení politického dialogu podporujícího začlenění; |
10. |
vyjadřuje vážné znepokojení nad osudem libyjských migrantů, žadatelů o azyl a uprchlíků, jejichž neúnosná situace se stále zhoršuje; žádá, aby se Agentura OSN pro uprchlíky (UNHCR) důrazněji zapojila do koordinace úsilí OSN; vyzývá EU a její členské státy, aby účinně řešily strmě narůstající migrační toky ze severní Afriky, a zejména z Libye; vyzývá orgány Libye a ozbrojené složky, aby zajistily vnějším subjektům přístup do zádržných zařízení, zejména zařízení, v nichž jsou umísťováni migranti; |
11. |
vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, která koordinuje činnost členských států v Libyi, aby zaměřily svou podporu na budování státu a institucí a aby spolu s členskými státy, OSN, NATO a regionálními partnery pomáhaly při reformě bezpečnostního sektoru při budování účinné národní armády a policie, které budou podléhat vládě národní jednoty a budou schopny kontrolovat celé libyjské území a vody a zajistit bezpečnost jejích hranic; zdůrazňuje, že by EU měla rovněž upřednostnit pomoc při reformě libyjského soudního systému, jakož i jiných oblastí, které jsou klíčové pro demokratickou správu věcí veřejných; |
12. |
podporuje operaci EU NAVFOR MED SOPHIA v jejím úsilí o řešení problémů spojených s migrační krizí a boj s převaděči, kteří vykořisťují migranty; připomíná, že úspěch operace přímo souvisí s udržitelností politického dialogu v Libyi a s potřebou obnovit v zemi mír a stabilitu; vyzývá k dohodě s vládou národní jednoty, která by umožnila misi EU provádět nezbytné operace v libyjských teritoriálních vodách; |
13. |
oceňuje, že EU již poskytla balíček prostředků o objemu 100 milionů EUR a je připravena poskytnout okamžitou pomoc v prioritních oblastech, které budou vymezeny po ustavení vlády národní jednoty; vyzývá EU a OSN, aby připravily plán pomoci pro budování státu, bezpečnost a udržování míru a odbornou přípravu pro uplatnění kapacit pro řešení mimořádných událostí a katastrof, respektování lidských práv a zásad právního státu; |
14. |
vyzývá členské státy, aby v zájmu podpory úsilí o transformaci a nové libyjské vlády nejednaly individuálně, ale aby podporovaly místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku v jejím úsilí o vypracování komplexní strategie, které bude koordinováno s UNSMIL a s libyjskými orgány; domnívá se, že prioritními cíli této země jsou reforma bezpečnostního sektoru a programy pro odzbrojení, demobilizaci a opětovné začlenění, a vyzývá Komisi, místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a členské státy, aby byly připraveny poskytnout v těchto oblastech nezbytnou podporu, pokud o to nová vláda požádá; |
15. |
zdůrazňuje, že je zapotřebí navýšit financování v humanitární oblasti, aby byly uspokojeny nejnaléhavější potřeby osob, které jsou závažně dotčeny konfliktem v Libyi; zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby byly humanitárním organizacím poskytnuty prostředky, které jim napomohou lépe posuzovat situaci a zlepší jejich reakci, pokud jde o potřeby v místě; vyzývá členské státy, aby splnily své závazky týkající se svěřeneckého krizového fondu EU pro Afriku; |
16. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Unii pro Středomoří, Lize arabských států, Radě Africké unie a generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů. |
(1) Úř. věst. C 51 E, 22.2.2013, s. 114.
(2) Úř. věst. C 419, 16.12.2015, s. 192.
(3) Přijaté texty, P8_TA(2014)0028.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0010.
(5) Přijaté texty, P8_TA(2015)0272.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/71 |
P8_TA(2016)0049
Ostrovní charakter
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o zvláštní situaci ostrovů (2015/3014(RSP))
(2018/C 035/14)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na články 174 a 175 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti a Evropského námořního a rybářského fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, |
— |
s ohledem na šestou zprávu Komise o ekonomické, sociální a územní soudržnosti (COM(2014)0473), |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru o „Specifických problémech ostrovů“ (1229/2011), |
— |
s ohledem na otázku ohledně ostrovního charakteru položenou Komisi (O-000013/2016 – B8-0106/2016), |
— |
s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že ostrovy klasifikované jako regiony NUTS-2 a NUTS-3 mají společnou trvalou charakteristiku, která je zřetelně odlišuje od pevninských oblastí; |
B. |
vzhledem k tomu, že v článku 174 SFEU se uvádí, že ostrovy jsou z přírodního a zeměpisného hlediska trvale znevýhodněny; |
C. |
vzhledem k tomu, že hlavními cíli politiky soudržnosti, které jsou úzce spojeny s dosažením cílů strategie Evropa 2020, je snižování ekonomických, sociálních a environmentálních rozdílů mezi regiony a dosažení polycentrického harmonického rozvoje; |
D. |
vzhledem k tomu, že hospodářská krize má dramatický dopad na státní a regionální rozpočty mnoha členských států, jelikož omezuje dostupné finanční prostředky v mnoha oblastech a vede k 20 % snížení veřejných investic; vzhledem k tomu, že jak je uvedeno také v šesté zprávě o ekonomické, sociální a územní soudržnosti, má krize také závažný dopad na možný rozvoj mnoha znevýhodněných regionů, včetně ostrovů; vzhledem k tomu, že v důsledku hospodářské krize došlo ke zvrácení dlouhodobého trendu sbližování HDP a míry nezaměstnanosti v celé EU, což vede k rostoucí chudobě a většímu sociálnímu vyloučení a brání Unii v dosažení jejího dlouhodobého cíle, kterým je hospodářská a územní soudržnost; |
E. |
vzhledem k tomu, že se v případě ostrovů EU jedná někdy také o periferní regiony, které se nacházejí na vnějších hranicích EU a jsou obzvláště ohroženy problémy, jimž Evropa v současnosti čelí, jako je globalizace, demografické trendy, změna klimatu, dodávky energie a v případě jižních oblastí rostoucí příliv migrantů; |
F. |
vzhledem k tomu, že evropské ostrovy přispívají k rozmanitosti Unie jak z hlediska životního prostředí (zvláštní biotopy a endemické druhy zvířat a rostlin), tak i z kulturního hlediska (architektonické dědictví, zajímavá místa, krajina, zemědělské a jiné než zemědělské charakteristiky a zeměpisná identita); |
G. |
vzhledem k tomu, že evropské ostrovy mohou s ohledem na svůj potenciál vyrábět energii z obnovitelných zdrojů, jelikož jsou vystaveny působení větru, oceánskému příboji a slunečnímu záření, přispět k upevnění udržitelného rozvoje v Unii; |
H. |
vzhledem k tomu, že hlavními faktory zatraktivnění ostrovních oblastí pro kvalifikované pracovníky a firmy je přístupnost těchto regionů a propojení ostrovů; vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou územní kontinuity je nutné přilákat investice, vytvořit nová pracovní místa a snížit náklady na lodní a leteckou přepravu osob a zboží a zároveň se snažit o omezení emisí a znečištění ovzduší, k němuž v souvislosti s uvedenými druhy dopravy dochází; |
I. |
vzhledem k tomu, že zemědělství, chov hospodářských zvířat a rybolov jsou důležitým prvkem místní ekonomiky ostrovů, která je zdrojem dodávek pro značnou část zemědělsko-promyslového odvětví, a vzhledem k tomu, že tato odvětví trpí v důsledku nedostatečné přístupnosti, zejména v případě malých a středních podniků, malé míry diferenciace výroby a klimatických podmínek; |
J. |
vzhledem k tomu, že intenzivní cestovní ruch tvoří u většiny ostrovů důležitou součást jejich místní ekonomiky, obvykle se však soustřeďuje pouze na určitá roční období a není dostatečně plánován na mimosezónní období, což může vést k riziku, pokud jde o udržitelný rozvoj ostrovních oblastí z hlediska životního prostředí; |
1. |
vybízí Komisi, aby s přihlédnutím k článku 174 SFEU poskytla jasnou definici trvalého zeměpisného, přírodního a demografického znevýhodnění, kterým trpí ostrovní oblasti; |
2. |
táže se Komise, jakým způsobem hodlá uplatňovat znění článku 174 SFEU, pokud jde o trvalé znevýhodnění ostrovních oblastí, které brání jejich přirozenému rozvoji a neumožňuje jim dosáhnout hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
3. |
je si vědom toho, že je důležité poskytovat ostrovním oblastem podporu, aby byly schopny se vypořádat se značnou tendencí k vylidňování; připomíná, že s jistými druhy znevýhodnění se hůře vyrovnávají ostrovy v poměru ke své malé velikosti a ke vzdálenosti od evropských pevninských břehů; |
4. |
požaduje, aby Komise zahájila důkladnou studii/analýzu týkající se nadměrných nákladů, které ostrovům vznikají v souvislosti s dopravou osob a zboží, dodávkou energie a přístupem k trhům, zejména v případě malých a středních podniků, v důsledku toho, že se jedná o ostrovy; |
5. |
domnívá se, že ostrovy by měly mít řádnou definici/kategorizaci, která by přihlížela nejen k jejich rozdílům a specifickým rysům, které také k jejich konkrétní situaci; vyzývá Komisi, aby na základě článku 174 SFEU, který uznává zvláštní situaci ostrovů, vytvořila homogenní skupinu, jež by se skládala ze všech ostrovních území; vyzývá Komisi navíc k tomu, aby kromě HDP přihlížela také k dalším statistickým ukazatelům, které mohou odrážet hospodářské a sociální ohrožení vznikající v důsledku trvalého přírodního znevýhodnění; |
6. |
připomíná, že v souladu se směrnicí Rady 2006/112/ES byla pro některé evropské ostrovy přijata zvláštní daňová úprava, která má vyvážit jejich trvalé přírodní a demografické znevýhodnění; poukazuje na význam této zvláštní daňové úpravy pro místní obce a ekonomiku a vyzývá k jejímu zachování, zejména v těch členských státech, v nichž probíhají ekonomické ozdravné programy; |
7. |
připomíná zejména, že je nutné zajistit lepší propojení ostrovů na základě námořních cest, lepší přístup do přístavů a lepší letecké služby; domnívá se, že zvláštní důraz by měl být kladen na dopravní uzly, intermodální dopravu a udržitelnou mobilitu; zdůrazňuje také, že je nutné podporovat vyvážený územní rozvoj ostrovních oblastí na základě propagace inovací a konkurenceschopnosti v těchto regionech, které jsou vzdáleny od hlavních správních a hospodářských center a nemohou využívat snadno dostupnou dopravu, a také na základě rozšíření místní produkce pro místní trhy; |
8. |
zdůrazňuje, že digitální kapacita je hlavním prostředkem, který může působit proti znevýhodnění ostrovních území v oblasti dopravní obslužnosti; poukazuje na to, že k tomu, aby bylo možné na ostrovech zajistit přístup k širokopásmovému připojení a jejich plné zapojení do jednotného digitálního trhu, jsou nutné investice do infrastruktury; |
9. |
připomíná, že řada ostrovů ve Středozemním moři, která je svědkem příjezdu značného počtu migrantů, se musí s touto situací vypořádat; zdůrazňuje, že EU musí zaujmout ucelený přístup, který by měl zahrnovat podporu ze strany EU a společné úsilí všech členských států; |
10. |
zdůrazňuje, že je důležité zajistit vzdělávání na všech úrovních, v případě nutnosti také na základě většího využívání systémů dálkového studia; připomíná, že ostrovy se potýkají také se značným vlivem změny klimatu, která má velmi závažné důsledky, mj. vede k většímu počtu přírodních rizik; |
11. |
zdůrazňuje, že přestože se ostrovy potýkají s určitými omezeními, mohou mít prospěch také ze svého územního potenciálu, který by se měl využívat jako k zajištění rozvoje, růstu a vytváření pracovních míst; zdůrazňuje, že je důležité prosazovat politiku nízkých daní a omezování byrokracie jakožto hlavní pobídku k přilákání investic; v této souvislosti upozorňuje na možnost rozvoje udržitelného cestovního ruchu, který by doplňoval sezónní cestovní ruch a který by se zaměřoval na podporu kulturního dědictví a specifické řemeslné hospodářské činnosti; poukazuje také na obrovský potenciál mořské, větrné a sluneční energie a potenciál ostrovů stát se zdrojem alternativní energie, být co nejméně závislými na dovozu energie a především zaručit lacinější dodávky energie pro vlastní obyvatele; |
12. |
v této souvislosti zdůrazňuje význam využívání všemožného synergického působení mezi evropskými strukturálními a investičními fondy a dalšími unijními nástroji s cílem vyvážit znevýhodnění ostrovů a dosáhnout vyššího hospodářského růstu, většího množství pracovních míst a udržitelného rozvoje; |
13. |
vyzývá Komisi, aby vytvořila „strategický rámec EU pro ostrovy“ s cílem propojit nástroje, které mají značný územní dopad; |
14. |
vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby hrály v rámci ostrovních rozvojových strategií významnou úlohu na základě vertikálního přístupu, který by v souladu se zásadou subsidiarity zahrnoval všechny úrovně státní správy, s cílem zajistit udržitelný rozvoj ostrovů EU; |
15. |
navrhuje, aby Komise vytvořila v rámci svého generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO) „oddělení pro ostrovy“, které by se skládalo z malé skupiny zaměstnanců a které by koordinovalo a analyzovalo otázky vztahující se k ostrovním oblastem; |
16. |
vyzývá Komisi, aby předložila sdělení obsahující „Agendu EU pro ostrovy“ a v návaznosti na něj bílou knihu, která by sledovala rozvoj ostrovů, byla by založena na osvědčených postupech a zapojovala by místní, regionální a celostátní orgány a další příslušné subjekty, včetně ekonomických a sociálních partnerů a zástupců občanské společnosti; |
17. |
vyzývá Komisi, aby předložila návrh na vyhlášení Evropského roku ostrovů a hor; |
18. |
vyzývá Komisi, aby při vypracovávání návrhu příštího víceletého finančního rámce měla na paměti specifickou situaci ostrovů; |
19. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů a členským státům. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/74 |
P8_TA(2016)0050
Úloha místních a regionálních orgánů u evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o úloze místních a regionálních orgánů v oblasti evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) (2015/3013(RSP))
(2018/C 035/15)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na články 174 až 178 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1) (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (2), |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů k výsledku jednání o dohodách o partnerství a operačních programech ze dne 9. července 2015, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. prosince 2015 týkající se investic do zaměstnanosti a růstu a maximalizace příspěvku evropských strukturálních a investičních fondů (COM(2015)0639), |
— |
s ohledem na Bílou knihu Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných, |
— |
s ohledem na otázku položenou Komisi o úloze místních a regionálních orgánů v oblasti evropských strukturálních a investičních fondů (O-000012/2016 – B8-0105/2016), |
— |
s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU v programovém období 2014–2020 i nadále představuje hlavní investiční nástroj EU, jenž pokrývá všechny regiony, a je příležitostí vytvořit postup na podporu udržitelného růstu, který bude fungovat více „zdola nahoru“, podporovat vytváření pracovních míst, podnikatelského ducha a inovace na úrovni místní a regionální ekonomiky, zlepšení kvality života občanů a vytvoření solidarity a posílení rozvoje v regionech EU; |
B. |
vzhledem k tomu, že cílem politiky soudržnosti je rovněž, jak je stanoveno ve Smlouvě o fungování Evropské unie, snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly mezi členskými státy EU a jejich regiony prostřednictvím inkluzivní strategie; |
C. |
vzhledem k tomu, že byl (pro období 2014–2020) poprvé vytvořen soudržný rámec, nařízení o společných ustanoveních (CPR), který stanoví společná pravidla pro všech pět evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů): Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond. |
D. |
vzhledem k tomu, že společný strategický rámec (SSR) zavedený v rámci nařízení o společných ustanoveních přispívá k maximalizaci dopadu a účinnosti veřejných výdajů, což umožní součinnost spojením fondů ESI s ostatními programy financovanými EU; |
E. |
vzhledem k tomu, že článek 7 nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj uvádí, že alespoň 5 % z celkových zdrojů EFRR by mělo být věnováno na podporu udržitelného rozvoje měst prostřednictvím integrovaných opatření, kdy města, subregionální nebo místní orgány odpovědné za provádění udržitelných městských strategií by byly odpovědné za úkoly týkající se přinejmenším výběru operací; |
F. |
vzhledem k tomu, že v současném programovém období 2014–2020 komunitně vedený místní rozvoj (CLLD) a místní akční skupiny jsou rovněž způsobilé pro financování v rámci EFRR a ESF; |
G. |
vzhledem k tomu, že zásady partnerství a víceúrovňové správy, jak jsou uvedeny v článku 5 nařízení o společných ustanoveních, jsou jedním ze základních principů fondů ESI; |
1. |
zdůrazňuje klíčovou roli místních a regionálních orgánů při vytváření a provádění strategií EU, přičemž je třeba uznat úlohu široké škály zúčastněných stran z členských států a komunitních skupin; dále se domnívá, že blízkost těchto orgánů k občanům a různorodost správy na místní a regionální úrovni jsou přínosem pro EU; |
2. |
podporuje součinnost a doplňkovost mezi fondy ESI a dalšími programy EU, v níž mohou místní a regionální orgány hrát užitečnou úlohu při dosahování cílů politiky soudržnosti; zdůrazňuje však, že jakékoli přeprogramování strukturálních a investičních fondů by mělo být prováděno podle pravidel nařízení o společných ustanoveních a že nové iniciativy by neměly oslabovat základ fondů ESI; |
3. |
poukazuje na posílení zásady partnerství a evropský kodex chování pro partnerství, které stanovují právní zapojení místních a regionálních orgánů a stanovují minimální požadavky pro jejich zapojení do všech fází přípravy a provádění operačních programů; uznává, že ačkoli byly místní a regionální orgány ve většině případů konzultovány během jednání o dohodách o partnerství a operačních programů, jejich zapojení nemělo formu plného partnerství; vyzývá proto členské státy, aby plně dodržovaly tyto požadavky a zvýšily úsilí s cílem řešit nedostatky; |
4. |
zdůrazňuje, že posílení správní kapacity, řešení strukturálních nedostatků místních a regionálních orgánů má klíčový význam jak pro fázi programování a provádění operačních programů a povede k většímu využívání prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů; vyzývá proto Komisi, aby zajistila, že bude poskytována podpora pro budování kapacit místních a regionálních orgánů a jejich administrativních orgánů a institucí, aby mohly sehrát významnou úlohu v oblasti politiky soudržnosti, zejména v případě delegování provádění úkolů nižším úrovním správy, a to zejména městským orgánům; |
5. |
poznamenává, že politika soudržnosti EU je dobrým příkladem víceúrovňové správy s přístupem zdola nahoru, kde místní a regionální orgány – při spravování evropských strukturálních a investičních fondů – nastolují rovnováhu mezi cílem Unie, jímž je větší hospodářská, sociální a územní soudržnost a územním dopadem politik EU; |
6. |
zdůrazňuje význam iniciativy komunitně vedeného místního rozvoje, v němž místní orgány jsou partnery; zdůrazňuje, že přístup zdola nahoru by měl být používán i nadále, a zároveň je třeba stanovovat cíle pro zásahy týkající se místních a regionálních potřeb; |
7. |
domnívá se, že nové iniciativy jako jsou integrované územní investice a komunitně vedený místní rozvoj představují skokové změny v oblasti schopnosti místních zúčastněných stran spojit finanční toky a naplánovat správným směrem zaměřené místní iniciativy; |
8. |
domnívá se, že víceúrovňová správa podporuje základní politické cíle EU, jimiž jsou ekonomický růst, sociální pokrok a udržitelný rozvoj a že posiluje demokratický rozměr EU a zvyšuje účinnost její politické činnosti; |
9. |
upozorňuje na problémy, jimž čelí místní a regionální orgány, jako je globalizace, změna klimatu, zabezpečení dodávek energie, migrační toky, rozvoj měst, s přihlédnutím k tomu, že každý region má své specifické potřeby a rysy; |
10. |
je přesvědčen, že městské oblasti hrají stále důležitější úlohu v dnešním světě, a že politiky EU sehrávají důležitou úlohu při vytváření vhodného rámce, v rámci něhož mohou evropské městské oblasti aktivovat potenciál svého růstu; |
11. |
vyzývá Komisi, aby pozorně monitorovala provádění článku 7 nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj a informovala o tom Parlament; |
12. |
domnívá se, že městská agenda EU může zlepšit rozvoj a provádění politik a programů, a tím zajistit jednotnější dopad, a podporu měst a zároveň přispět k plnění společných evropských a národních cílů, a to při plném dodržení zásady subsidiarity a proporcionality; zdůrazňuje význam Amsterdamského paktu a pokroku při dosahování cílů, jichž se snaží dosáhnout; konstatuje však, že úsilí s cílem odstranit nedostatky a nesrovnalosti by měly být uplatňovány na politiky EU s dopadem na městské a venkovské oblasti; |
13. |
vyzývá Komisi, aby i nadále stavěla na předchozích a probíhajících iniciativách, včetně veřejných konzultací, aby určila opatření k posílení úlohy místních a regionálních orgánů při řízení a provádění fondů ESI prostřednictvím dohod o partnerství a operačních programů; |
14. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, Výboru regionů a vládám a vnitrostátním a regionálním parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.
(2) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/77 |
P8_TA(2016)0051
Systematické masové vraždy náboženských menšin Islámským státem
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. února 2016 o systematickém masovém vyvražďování náboženských menšin tzv. Islámským státem v Iráku a Sýrii (ISIS/Dá'iš) (2016/2529(RSP))
(2018/C 035/16)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení ze dne 27. února 2014 o situaci v Iráku (1), ze dne 18. září 2014 o situaci v Iráku a Sýrii a ofenzivě IS, včetně pronásledování menšin (2), a zejména na bod 4 tohoto usnesení, a na usnesení ze dne 27. listopadu 2014 o Iráku: únosy a týrání žen (3), ze dne 12. února 2015 o humanitární krizi v Iráku a Sýrii, zejména v souvislosti s Islámským státem (4), a konkrétně bod 27 tohoto usnesení, ze dne 12. března 2015 o nedávných útocích a únosech ze strany ISIS/Dá'iš na Blízkém východě, zejména Asyřanů (5), a bod 2 tohoto usnesení, ze dne 12. března 2015 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2013 a o politice Evropské unie v této oblasti (6), a zejména body 129 a 211 tohoto usnesení, ze dne 12. března 2015 o prioritách EU pro činnost Rady OSN pro lidská práva v roce 2015 (7), a zejména body 66 a 67 tohoto usnesení, ze dne 30. dubna 2015 o pronásledování křesťanů ve světě v souvislosti se zavražděním studentů v Keni teroristickou skupinou aš-Šabáb (8), a zejména bod 10 tohoto usnesení, a ze dne 30. dubna 2015 o ničení kulturních památek příslušníky ISIS/Dá‘iš (9), |
— |
s ohledem na své doporučení Radě ze dne 18. dubna 2013 k zásadě OSN „odpovědnost za ochranu“ (R2P) (10), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 16. března 2015 o regionální strategii EU pro Sýrii a Irák jakož i o hrozbě, kterou představuje ISIS/Dá'iš, ze dne 20. října 2014 o krizi v Sýrii a Iráku související s ISIS/Dá'iš, ze dne 30. srpna 2014 o Iráku a Sýrii, ze dne 14. dubna 2014 a 12. října 2015 o Sýrii a ze dne 15. srpna 2014 o Iráku, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2003/335/SVV ze dne 8. května 2003 o vyšetřování a trestním stíhání genocidy, zločinů proti lidskosti a válečných zločinů (11), |
— |
s ohledem na: pokyny EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení; obecné zásady EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva; obecné zásady EU týkající se násilí páchaného na ženách a dívkách a boje proti všem formám diskriminace žen a dívek; obecné zásady politiky EU vůči třetím zemím týkající se mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání; obecné zásady EU týkající se dětí a ozbrojených konfliktů; obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte; a obecné zásady EU v oblasti lidských práv ohledně svobody projevu online a offline i na obecné zásady EU pro prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbickými ženami, homosexuály, bisexuály, transsexuály a intersexuály (LGBTI), |
— |
s ohledem na prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, o Iráku a Sýrii, |
— |
s ohledem na usnesení č. 2091 (2016) o zahraničních bojovnících v Sýrii a Iráku, jež přijalo Parlamentní shromáždění Rady Evropy dne 27. ledna 2016, |
— |
s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Navi Pillayové ze dne 25. srpna 2014, v němž se uvádí, že „iráčtí civilisté trpí ‚strašlivou‘ rozšířenou a systematickou perzekucí“, |
— |
s ohledem na nedávné rezoluce Rady bezpečnosti OSN o Iráku a Sýrii, zejména na rezoluci č. 2249 (2015), která odsuzuje nedávné teroristické útoky ISIS, a na rezoluci č. 2254 (2015) podporující mírový proces v Sýrii a stanovující harmonogram rozhovorů, |
— |
s ohledem na rezoluci S-22/1 ze dne 3. září 2014 o „situaci v oblasti lidských práv v Iráku ve světle porušování lidských práv ze strany tzv. Islámského státu v Iráku a Levantě a dalších skupin“, kterou přijala Rada pro lidská práva OSN, |
— |
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
— |
s ohledem na Deklaraci OSN o odstranění všech forem nesnášenlivosti a diskriminace založených na náboženství či víře z roku 1981, |
— |
s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984, |
— |
s ohledem na Úmluvu OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia z 9. prosince 1948, |
— |
s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu, zejména na jeho články 5 až 8, |
— |
s ohledem na analytický rámec, který vytvořil Úřad zvláštního poradce OSN pro zabránění genocidě (OSAPG), |
— |
s ohledem na prohlášení zvláštního poradce generálního tajemníka OSN ze dne 12. srpna 2014 o předcházení genocidě a prohlášení zvláštního poradce OSN o odpovědnosti za zabezpečení situace v Iráku, |
— |
s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva ze dne 27. března 2015 o stavu lidských práv v Iráku s ohledem na porušování lidských práv, jehož se dopouští takzvaný Islámský stát v Iráku a Levantě a s ním spřízněné skupiny, zejména na bod 16 této zprávy „Porušování lidských práv, jehož se dopouští ISIL – útoky na náboženské a etnické skupiny“, |
— |
s ohledem na prohlášení zvláštního poradce generálního tajemníka OSN ze dne 13. října 2015 o předcházení genocidě a prohlášení zvláštního poradce generálního tajemníka OSN o odpovědnosti za ochranu před eskalací podněcování k násilí v Sýrii z náboženských důvodů, |
— |
s ohledem na zprávu nezávislé mezinárodní vyšetřovací komise pro Syrskou arabskou republiku, která byla předložena Radě pro lidská práva dne 13. srpna 2015, zejména na body 165 až 173 této zprávy, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2249 (2015) zakládá násilná extremistická ideologie takzvané organizace ISIS/Dá'iš, její teroristické činy, trvalé systematické a rozsáhlé útoky proti civilnímu obyvatelstvu, zneužívání lidských práv a porušování mezinárodního humanitárního práva, včetně skutků spáchaných z náboženských či etnických důvodů, a ničení kulturního dědictví a nezákonného obchodování s kulturními statky, celosvětové ohrožení mezinárodního míru a bezpečnosti; |
B. |
vzhledem k tomu, že se tzv. ISIS/Dá'iš zaměřuje na náboženské a etnické menšiny, jako jsou křesťanské (chaldejské, syrské, asyrské, melkitské a arménské), jezídské, turkmenské, šabacké, kakaiské, sabejsko-mandeanské, kurdské a šíitské komunity, i na řadu Arabů a sunnitských muslimů; vzhledem k tomu, že dochází k zabíjení, vraždění, bití, vydírání, únosům a mučení mnohých lidí; vzhledem k tomu, že dochází k jejich uvržení do otroctví (zejména v případě žen a dívek, které jsou terčem dalších forem sexuálního násilí), k jejich násilnému konvertování a jsou oběťmi nucených sňatků a nedovoleného obchodování s lidmi; vzhledem k tomu, že násilné nábory se týkají i dětí; vzhledem k tomu, že jsou vandalsky ničeny mešity, pamětihodnosti, chrámy, kostely a další místa určená pro náboženské obřady a hrobky a hřbitovy; |
C. |
vzhledem k tomu, že genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny nesmí zůstat nepotrestány bez ohledu na okamžik a místo jejich spáchání, a vzhledem k tomu, že jejich účinné trestní stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a posílením mezinárodní spolupráce a prostřednictvím Mezinárodního trestního soudu a mezinárodní trestní justice; |
D. |
vzhledem k tomu, že genocida, zločiny proti lidskosti a válečné zločiny jsou problémem, který se týká všech členských států EU, které jsou podle společného postoje Rady 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 odhodlány spolupracovat, aby těmto trestným činům předcházely a ukončily beztrestnost jejich pachatelů; |
E. |
vzhledem k tomu že rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2249 (2015) povoluje členským státům, které k tomu mají kapacity, aby v souladu s mezinárodním právem, zejména s Chartou Organizace spojených národů, a s mezinárodními právními předpisy týkajícími se lidských práv, uprchlíků a humanitárních otázek přijaly všechna opatření nutná k tomu, aby zintenzivnily a koordinovaly své snahy o zabránění teroristickým útokům a skoncování s těmito útoky na území, která jsou pod kontrolou tzv. ISIS/Dá'iš; |
F. |
vzhledem k tomu, že mezinárodní právní definice genocidy v souladu s článkem II Úmluvy OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948 obsahuje slova: „kterýkoli z níže uvedených činů, spáchaných v úmyslu zničit úplně nebo částečně některou národní, ethnickou, rasovou nebo náboženskou skupinu jako takovou: a) usmrcení příslušníků takové skupiny; b) způsobení těžkých tělesných ublížení nebo duševních poruch členům takové skupiny; c) úmyslné uvedení kterékoli skupiny do takových životních podmínek, které mají přivodit její úplné nebo částečné fysické zničení; d) opatření směřující k tomu, aby se v takové skupině bránilo rození dětí; a e) násilné převádění dětí z jedné skupiny do jiné“; vzhledem k tomu, že článek III této úmluvy považuje za trestnou nejen genocidu, ale také spolčení k spáchání genocidy, přímé a veřejné podněcování ke spáchání genocidy a účastenství na genocidě; |
G. |
vzhledem k tomu, že od roku 2014 bylo podle odhadů zabito 5 000 jezídů, zatímco mnoho jiných bylo mučeno nebo násilně přinuceno konvertoval k islámu; vzhledem k tomu, že nejméně 2 000 jezídských žen bylo zotročeno a stalo se obětí nucených manželství a obchodování s lidmi; vzhledem k tomu, že již šestiletá děvčátka byla znásilněna a jezídské děti byly násilně přinuceny stát se vojáky tzv. ISIS/Dá'išu; vzhledem k tomu, že existuje jasný důkaz o hromadných hrobech jezídů, které unesl tzv. ISIS/Dá'iš; |
H. |
vzhledem k tomu, že v noci dne 6. srpna 2014 uprchlo před postupem sil organizace tzv. „ISIS/Dá'iš“ na Mosul, Qaraqosh a další vesnice na pláních Ninive přes 150 000 křesťanů, kteří přišli o veškerý svůj majetek, a vzhledem k tomu, že tito křesťané jsou až do dnešního dne rozptýleni po severním Iráku, kde přežívají v nuzných podmínkách; vzhledem k tomu, že ty, kteří nebyli schopni z Mosulu a plání Ninive uprchnout, tzv. „ISIS/Dá'iš“ zajal, a vzhledem k tomu, že nemuslimské ženy a děti byly zotročeny, některé z nich prodány a jiné surově zabity a nafilmovány pachateli; |
I. |
vzhledem k tomu, že v únoru 2015 tzv. „ISIS/Dá'iš“ po obsazení několika zemědělských osad na jižním břehu řeky Chábúr v severovýchodní provincii Hasaka unesl více než 220 asyrských křesťanů, a vzhledem k tomu, že únosci dosud propustili jen několik z nich, zatímco osud ostatních zadržovaných není znám; |
J. |
vzhledem k tomu, že v několika zprávách orgánů OSN, včetně zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro předcházení genocidě, zvláštního poradce generálního tajemníka OSN pro odpovědnost za ochranu a Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva, se uvádí, že činy, které páchá tzv. ISIS/Dá'iš, mohou být kvalifikovány jako válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocida; |
K. |
vzhledem k tomu, že nezávislá mezinárodní vyšetřovací komise zaznamenala a hlásí, že osoby náležející k etnickým a náboženským menšinám, které se stavějí proti tzv. ISIS/Dá'iš a dalším teroristickým skupinám, milicím a nestátním ozbrojeným skupinám ovládajícím de facto území, na kterém menšiny žijí, jsou nadále pronásledovány; |
L. |
vzhledem k tomu, že podle přístupu „odpovědnost za ochranu“ (R2P) má v souladu s Chartou OSN v případě, že určitý stát (nebo nestátní aktér) zjevně selhává v ochraně svého obyvatelstva nebo je dokonce pachatelem takových zločinů, odpovědnost za přijetí kolektivních opatření na ochranu tohoto obyvatelstva mezinárodní společenství; |
M. |
vzhledem k tomu, že podle mezinárodního práva mají všichni lidé právo žít podle svého svědomí a svobodně si zvolit a měnit své náboženské a jiné přesvědčení; vzhledem k tomu, že političtí a náboženští vůdci na všech úrovních mají povinnost bojovat proti extremismu a podporovat vzájemnou úctu mezi jednotlivci i náboženskými společenstvími; |
1. |
připomíná, že důrazně odsuzuje tzv. ISIS/Dá'iš a mimořádně závažné porušování lidských práv, jehož se dopouští a které se ve smyslu Římského statutu Mezinárodního trestního soudu rovná zločinům proti lidskosti a válečným zločinům, a že by měla být přijata opatření k tomu, aby Rada bezpečnosti OSN uznala tyto zločiny jako genocidu; je mimořádně znepokojen tím, že se tato teroristická skupina záměrně zaměřuje na křesťany (Chaldejce, Syřany, Asyřany, Melchity, Armény), Jezídy, Turkmeny, šíity, Šabaky, Sabejce, Kakaje a sunnity, kteří nesouhlasí s jejím výkladem islámu, což je součást jejích snah o vyhlazení veškerých náboženských a etnických menšin v oblastech, které má pod kontrolou; |
2. |
zastává názor, že pronásledování, ukrutnosti a mezinárodní zločiny představují válečné zločiny a zločiny proti lidskosti; zdůrazňuje, že tzv. ISIS/Dá'iš páchá genocidu proti křesťanům a Jezídům a dalším náboženským a etnickým menšinám, které nesouhlasí s tím, jak tzv. ISIS/Dá'iš vykládá islám, a že to proto vyžaduje opatření v rámci Úmluvy OSN z roku 1948 o zabránění a trestání zločinu genocidia; zdůrazňuje, že osoby, které úmyslně, z etnických nebo náboženských důvodů, konspirují, plánují, podněcují, páchají nebo se pokoušejí páchat ukrutnosti nebo se na takových činech spolupodílejí či je podporují, by měly být předány spravedlnosti a stíhány za porušování mezinárodní práva, a to za válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu; |
3. |
naléhavě žádá všechny smluvní strany Úmluvy OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia, podepsané v Paříži dne 9. prosince 1948, a dalších příslušných mezinárodních dohod, zejména členské státy EU, aby na svém území zamezily páchání válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a genocidě; naléhavě vyzývá Sýrii a Irák, aby akceptovaly jurisdikci Mezinárodního trestního soudu; |
4. |
naléhavě vyzývá členy Rady bezpečnosti OSN, aby podporovali, aby Rada bezpečnosti postoupila tyto záležitosti Mezinárodnímu trestnímu soudu s cílem prošetřit násilí, které v Iráku a Sýrii páchá tzv. ISIS/Dá'iš proti křesťanům, Jezídům a náboženským a etnickým menšinám; |
5. |
naléhavě vyzývá každou ze smluvních stran Úmluvy OSN o zabránění a trestání zločinu genocidia z roku 1948 a jiných mezinárodních dohod o prevenci a trestání válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a genocidy, zejména příslušné orgány zemí a jejich státní příslušníky, kteří jakýmkoli způsobem podporují či financují tyto zločiny, podílejí se na nich nebo jsou za ně spoluzodpovědní, aby v plném rozsahu splnili své zákonné povinnosti vyplývající ze zmíněné úmluvy a dalších mezinárodních dohod; |
6. |
naléhavě vyzývá příslušné orgány zemí, které přímo či nepřímo podporují či financují tyto válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu, podílejí se na nich nebo jsou za ně spoluzodpovědné, aby v plném rozsahu splnily své zákonné povinnosti vyplývající z mezinárodního práva a aby ukončily toto nepřijatelné jednání, které působí obrovské škody irácké a syrské společnosti a které vážně destabilizuje sousední země a mezinárodní mír a bezpečnost; |
7. |
připomíná, že rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2253 ukládá členským státům OSN zákonnou povinnost zakázat jakoukoli pomoc organizaci tzv. ISIS/Dá'iš a jiným teroristickým organizacím, zejména dodávky zbraní a finanční podporu, včetně nezákonného obchodování s ropou, a naléhavě je vyzývá k přijetí vnitrostátních právních předpisů považujících takovou pomoc za trestný čin; připomíná, že pokud některé členské státy nebudou jednat odpovídajícím způsobem, bude to znamenat porušení mezinárodního práva a ostatním členským státům tak vznikne zákonná povinnost uplatnit rezoluci Rady bezpečnosti OSN, tj. přijmout taková opatření, která by odpovědné jednotlivce a subjekty postavila před soud; |
8. |
co nejdůrazněji odsuzuje ničení náboženských a kulturních památek a artefaktů ze strany tzv. Dá'iš, což představuje útok na kulturní dědictví všech obyvatel Iráku a Sýrie a obecně celého lidstva; vyzývá všechny státy, aby posílily vyšetřování a soudní spolupráci, na jejichž základě by bylo možné určit všechny skupiny zodpovědné za nezákonné obchodování s kulturními statky a za poškozování a ničení kulturního dědictví, které náleží celému lidstvu, v Sýrii, Iráku a širším regionu Blízkého východu a severní Afriky; |
9. |
naléhavě žádá všechny země mezinárodního společenství včetně členských států EU, aby aktivně usilovaly o potírání radikalizace a zlepšovaly své právní a soudní systémy s cílem zabránit tomu, aby jejich státní příslušníci a občané mohli odjíždět s cílem se připojit k tzv. ISIS/Dá'iš a podílet se na porušování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, a aby zajistily, že pokud se tak stane, budou tyto osoby co nejdříve trestně stíhány, a to i za podněcování k páchání těchto trestných činů a jejich podporu na internetu; |
10. |
vyzývá EU, aby zavedla funkci stálého zvláštního zástupce pro svobodu náboženského vyznání a přesvědčení; |
11. |
uznává a podporuje nezcizitelné právo všech náboženských, etnických a dalších menšin žijících v Iráku a Sýrii i nadále žít důstojně, rovnoprávně a bezpečně ve svých historických a tradičních mateřských zemích a svobodně vyznávat své náboženství a přesvědčení, bez jakéhokoli nátlaku, násilí nebo diskriminace, a požaduje dodržování tohoto práva ze strany všech osob; je přesvědčen, že v zájmu ukončení utrpení a masového exodu křesťanů, Jezídů a dalších společenství tohoto regionu je nezbytně nutné, aby se všichni regionální političtí a náboženští představitelé jasně a jednoznačně postavili za podporu setrvání těchto obyvatel a za podporu jejich plných a rovných práv jakožto občanů svých domovských zemí; |
12. |
požaduje, aby mezinárodní společenství a jeho členské státy, včetně EU a jejích členských států, pro všechny osoby, které byly nuceny opustit svou zemi nebo byly násilně vysídleny, zajistilo nezbytné bezpečnostní podmínky a vyhlídky, jež jim umožní co nejdříve uplatnit právo na návrat do vlasti, na ochranu jejich domovů, půdy, majetku a osobních věcí, ale i jejich kostelů a náboženských a kulturních center, a na důstojný život a důstojnou budoucnost; |
13. |
uznává, že probíhající pronásledování náboženských a etnických skupin na Blízkém východě je faktorem, který napomáhá masové migraci a vnitřnímu vysídlování; |
14. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby mezinárodní společenství poskytovalo ochranu a podporu, včetně vojenské ochrany a podpory v souladu s mezinárodním právem, všem, na něž míří útoky tzv. ISIS/Dá'iš a jiných teroristických organizací na Blízkém východě, jako jsou etnické a náboženské menšiny, a aby se tyto osoby v budoucnu podílely na trvalých politických řešeních; vyzývá všechny strany konfliktu, aby dodržovaly všeobecná lidská práva a umožnily poskytování humanitární pomoci všemi možnými cestami; vyzývá k vytvoření humanitárních koridorů; domnívá se, že bezpečná útočiště chráněná silami s mandátem OSN by mohla být součástí odpovědi na obrovskou výzvu, jíž je poskytnutí dočasné ochrany milionům uprchlíků před konfliktem v Sýrii a Iráku; |
15. |
opakuje, že plně a aktivně podporuje mezinárodní diplomatické snahy a činnost zvláštního vyslance OSN Staffana de Mistury zaměřené na zahájení mírových jednání v Ženevě mezi všemi syrskými stranami a za účasti všech příslušných celosvětových a regionálních aktérů, k němuž má dojít v nejbližších dnech, a také jeho návrhy na uzavírání místního příměří; vyzývá EU a mezinárodní společenství, aby podněcovaly všechny dárce k splnění slibů, které dali, a k tomu, aby se zavázali, že budou poskytovat finanční pomoc hostitelským zemím, zejména v souvislosti s nadcházející dárcovskou konferencí zaměřenou na Sýrii, která se bude konat dne 4. února 2016 v Londýně; |
16. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Sýrie, vládě a zákonodárnému sboru Iráku, regionální vládě Kurdistánu, orgánům Organizace islámské spolupráce (OIC), Radě pro spolupráci arabských států v Zálivu (Rada pro spolupráci v Zálivu, GCC), generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů, Valnému shromáždění OSN, Radě bezpečnosti OSN a Radě OSN pro lidská práva. |
(1) Přijaté texty, P7_TA(2014)0171.
(2) Přijaté texty, P8_TA(2014)0027.
(3) Přijaté texty, P8_TA(2014)0066.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0040.
(5) Přijaté texty, P8_TA(2015)0071.
(6) Přijaté texty, P8_TA(2015)0076.
(7) Přijaté texty, P8_TA(2015)0079.
(8) Přijaté texty, P8_TA(2015)0178.
(9) Přijaté texty, P8_TA(2015)0179.
(10) Přijaté texty, P7_TA(2013)0180.
(11) Úř. věst. L 118, 14.5.2003, s. 12.
Čtvrtek, 25. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/83 |
P8_TA(2016)0058
Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2016
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2016 (2015/2285(INI))
(2018/C 035/17)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 121 odst. 2, články 136 a 148 této smlouvy, |
— |
s ohledem na článek 9 SFEU (horizontální sociální doložka), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1175/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), |
— |
s ohledem na směrnici Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (2), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (3), |
— |
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1177/2011 ze dne 8. listopadu 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (4), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (5), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1173/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně (6), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 ze dne 21. května 2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (7), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (8), |
— |
s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25.–26. března 2010 a ze dne 17. června 2010 a na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020“: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020), |
— |
s ohledem na doporučení Rady (EU) 2015/1184 ze dne 14. července 2015 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Evropské unie (9), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2015/1848 ze dne 5. října 2015 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států pro rok 2015 (10), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (11), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. ledna 2015 s názvem „Optimální využití flexibility v rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu“ (COM(2015)0012), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 24. června 2015 s názvem „Přezkum rámce pro správu ekonomických záležitostí: kontrolní hodnocení a výzvy“ (12), |
— |
s ohledem na zprávu o dokončení evropské hospodářské a měnové unie („zpráva pěti předsedů“), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2015 o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie (COM(2015)0600), |
— |
s ohledem na komuniké vedoucích představitelů zemí skupiny G20 ze summitu konaného v Antalyi ve dnech 15. a 16. listopadu 2015, |
— |
s ohledem na dokument Mezinárodního měnového fondu nazvaný Nerovnováha a růst – Aktuální informace k posouzení udržitelnosti zaměstnanců pro postup vzájemného posuzování skupiny G20 (říjen 2015), |
— |
s ohledem na dohodu COP 21, která byla přijata na pařížské konferenci o klimatu dne 12. prosince 2015, |
— |
s ohledem na evropskou hospodářskou prognózu, již na podzim 2015 vydala Komise, |
— |
s ohledem na studie a hloubkové analýzy koordinace hospodářských politik v eurozóně v rámci evropského semestru, které byly připraveny pro Hospodářský a měnový výbor (listopad 2015), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2015 o roční analýze růstu na rok 2016 (COM(2015)0690), na zprávu mechanismu varování na rok 2016 (COM(2015)0691) a na návrh společné zprávy o zaměstnanosti (COM(2015)0700), |
— |
s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2015 o daňových rozhodnutích a jiných opatřeních podobných svojí povahou nebo účinkem (13), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2015 o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (14), |
— |
s ohledem na doporučení Rady o hospodářské politice eurozóny, |
— |
s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2016, |
— |
s ohledem na zprávu Komise ze dne 14. prosince 2015 o veřejných financích v hospodářské a měnové unii v roce 2015 (Institutional Paper 014), |
— |
s ohledem na diskusi s Komisí v Evropském parlamentu o balíčku evropského semestru – roční analýze růstu na rok 2016, |
— |
s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj (A8-0030/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že v Evropské unii dochází k hospodářskému oživení, které je však mezi členskými státy i v jejich rámci dosud nerovnoměrné a slabé a je částečně způsobeno přechodnými a vnějšími faktory, včetně nízkých cen ropy; |
B. |
vzhledem k tomu, že některé členské státy se neustále potýkají s velmi nízkou mírou růstu; |
C. |
vzhledem k tomu, že se v souvislosti s hospodářskými a finančními otřesy v několika rozvíjejících se ekonomikách zpomaluje globální hospodářský růst, což vede ke vzniku nových strategických výzev, jimž se musí Evropská unie přizpůsobit; |
D. |
vzhledem k tomu, že Evropa stále čelí výraznému nedostatku investic, což značně oslabuje dlouhodobý růstový potenciál EU, zatímco přebytek běžného účtu v eurozóně se zvyšuje; vzhledem k tomu, že veřejné i soukromé zadlužení je v mnohých zemích i nadále vysoké, přestože byl snížen schodek běžného účtu; vzhledem k tomu, že několik členských států by mělo zintenzivnit své úsilí a provést smysluplné strukturální reformy; |
E. |
vzhledem k tomu, že ačkoli v několika členských státech došlo ke značnému snížení schodku jejich běžných účtů a snížení nákladů na jednotku pracovní síly, čistý zahraniční dluh v procentech HDP se ve většině členských států nesnížil; |
F. |
vzhledem k tomu, že se zlepšuje míra nezaměstnanosti, ale ne natolik, aby významně omezila nezaměstnanost, zejména mladých a dlouhodobě nezaměstnaných osob, a chudobu; |
G. |
vzhledem k tomu, že Evropa je hospodářskou oblastí, která je ve srovnání se svými konkurenty nejvíce závislá na dovážených zdrojích; vzhledem k tomu, že vybudování skutečně oběhového hospodářství je tudíž v Evropě základním předpokladem budoucího hospodářského růstu; |
H. |
vzhledem k tomu, že krize z roku 2008 nebyla pouze cyklické, ale také strukturální povahy, což vysvětluje její dlouhodobé dopady; |
I. |
vzhledem k tomu, že volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu je základním stavebním kamenem udržitelného hospodářského růstu na jednotném trhu Evropské unie; |
J. |
vzhledem k tomu, že vyhýbání se daňové povinnosti, daňové úniky a agresivní daňové plánování zavinily v několika členských státech miliardové ztráty, pokud jde o potenciální příjmy veřejných financí, a to ve prospěch velkých společností, což narušilo základy solidarity mezi zeměmi a spravedlivou soutěž mezi podniky; |
Kombinace politik
1. |
vítá balíček roční analýzy růstu na rok 2016 a navrhovanou kombinaci politik v oblasti investic, strukturálních reforem a rozpočtové odpovědnosti, jejichž cílem je dále prosazovat vyšší míru růstu a posilovat evropské oživení a další sbližování; zdůrazňuje, že k dosažení silnějšího hospodářského oživení a udržitelné, široce sdílené prosperity je zapotřebí velké úsilí na vnitrostátní úrovni v oblasti účinného provádění strukturálních reforem a větší evropská koordinace; |
2. |
vítá zlepšení v oblasti veřejných financí, především postupný pokles poměru mezi zadlužením a HDP v EU a eurozóně a pokles celkových rozpočtových schodků; konstatuje však, že míra veřejného zadlužení nadále roste v některých zemích s nízkým růstem nominálního HDP a nízkou inflací a že v devíti členských státech dosud probíhá postup při nadměrném schodku; zdůrazňuje, že mnoho členských států má omezený fiskální prostor pro to, aby se dokázaly vyrovnat s případnými novými ekonomickými otřesy, a že je proto třeba zvážit prohloubenou evropskou koordinaci, aby se podpořila fiskální konsolidace, aniž by byl omezen růst; |
3. |
poznamenává, že celosvětová konkurenceschopnost Evropské unie je i nadále důležitým cílem, a zdůrazňuje význam strukturálních reforem, investic do výzkumu a vývoje, účinného využívání zdrojů, inovací na zvýšení produktivity a snížení makroekonomické nerovnováhy; současně zastává názor, že zhoršující se globální výhled si rovněž žádá posílení domácí poptávky, která přispěje k větší odolnosti evropského hospodářství; je znepokojen zejména možným snižováním celosvětové poptávky; |
4. |
domnívá se, že na řešení makroekonomické nerovnováhy by se měly koordinovaným úsilím založeným na příslušných reformách a investicích podílet všechny členské státy; zdůrazňuje, že každý členský stát musí v této souvislosti plnit své individuální povinnosti; poznamenává, že z vysokého přebytku běžného účtu vyplývá možnost větší domácí poptávky; zdůrazňuje, že vysoká míra veřejného a soukromého zadlužení představuje významnou slabinu a že k její rychlejšímu snížení je zapotřebí odpovědná fiskální politika a vyšší růst; |
5. |
vyzývá v této souvislosti k usilovnější snaze o podporu oživení a posílení konvergence se státy, jež dosahují nejlepších výsledků, a k nápravě makroekonomické nerovnováhy, včetně zvýšení produktivity a navyšování investic; |
6. |
je potěšen mírným zlepšením v ukazatelích pracovního trhu, přičemž si je vědom skutečnosti, že mezi členskými státy i nadále panují velké rozdíly a míra nezaměstnanosti zůstává nepřijatelně vysoká; poznamenává, že na zlepšeních dosažených v poslední době je třeba stavět také úsilím o vyšší kvalitu a produktivitu vytvořených pracovních míst; vyzývá k usilovnější snaze o navýšení investic do dovedností, větší začleňování v rámci pracovního trhu, vytváření kvalitních pracovních míst a snížení chudoby, sociálního vyloučení a rostoucí nerovnosti v příjmech a bohatství, přičemž by však měla být dodržována rozpočtová kázeň; zdůrazňuje, že ukazatele zaměstnanosti by měly mít stejnou váhu jako stávající ukazatele, neboť umožňují spustit hloubkovou analýzu, aby se zabránilo dvouúrovňovému přístupu, a že by měly být náležitě zohledněny v politice EU a pokynech určených členským státům; |
7. |
vítá, že byly obnoveny integrované hlavní směry strategie Evropa 2020, a vyzývá k posílení úlohy strategie Evropa 2020 při řízení evropského semestru v souladu s cíli Smlouvy a platnými právními předpisy a k zamezení opakování krize veřejného dluhu; zdůrazňuje význam ambiciózních politik a nástrojů pro zajištění toho, aby Evropa z přechodu na jiné zdroje energie a na digitální technologie vytěžila maximum, a to rovněž díky odpovídajícím investicím do výzkumu a vývoje a dovedností, přičemž by měla snížit náskok svých hlavních světových konkurentů, pokud jde o souhrnnou produktivitu výrobních faktorů; domnívá se, že je zásadně důležité bojovat proti hospodářským nerovnostem, které brání dlouhodobému hospodářskému růstu; vyzývá Komisi, aby se v doporučeních pro jednotlivé země zabývala environmentálními fiskálními reformami, a to i v souvislosti s rozpočtovou odpovědností; vyzývá k nepřetržitému a komplexnímu monitorování konvergence se státy, jež dosahují nejlepších výsledků, pokud jde o plnění cílů strategie Evropa 2020; |
Investice
8. |
žádá, aby byl Evropský fond pro strategické investice (EFSI) co nejúčinněji využíván k podpoře strategických projektů, které nejsou financovány jinak, a to v souladu s mandátem tohoto fondu; vyzývá členské státy a nástroj EFSI, aby do přípravy seznamů projektů a investičních platforem úzce zapojovaly své místní a regionální orgány a využívaly přitom Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů; zdůrazňuje, že je rovněž důležité dosahovat synergií mezi EFSI a evropskými strukturálními a investičními fondy; |
9. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby využívaly plný potenciál evropských strukturálních a investičních fondů v souladu se strategií Evropa 2020 s cílem posílit soudržnost a omezit rozdíly v rámci jednotného trhu tím, že všechny regiony budou moci rozvíjet své konkurenční výhody a že se usnadní další soukromé investice; domnívá se, že tyto investice by měly sloužit konzistentní průmyslové politice a měly by klást zvláštní důraz také na vytváření kvalitních pracovních míst, zejména v případě mladých lidí; zdůrazňuje nezbytnost dostatečné správní kapacity, aktivní úlohy regionů a lepší koordinace na všech úrovních veřejné správy a mezi těmito úrovněmi; vyzývá ke zvážení dalších případných politických opatření na odstranění nedostatku investic v EU; |
10. |
je si vědom probíhajícího procesu oddlužování v soukromém sektoru; zdůrazňuje, že míra evropských investic je výrazně nižší než v období před krizí; poukazuje v této souvislosti na význam rychlého uplatňování bankovní unie a strukturální reformy bank a na důležitost oživení kapitálových investic do malých a středních podniků díky unii kapitálových trhů; vyzývá k maximálnímu využívání EFSI a COSME s cílem zlepšit přístup malých a středních podniků k financím; je toho názoru, že lepší předvídatelnost regulace na jednotném trhu by zlepšila důvěru investorů; |
11. |
zdůrazňuje, že je třeba více investovat do lidského kapitálu, zejména vzdělávání a inovací, a to rovněž v souvislosti s reformami trhu práce; zdůrazňuje, že je třeba zlepšit vnitrostátní systémy odborného vzdělávání a celoživotního učení a přizpůsobit je novým požadavkům na dovednosti a znalosti na trhu práce EU; zdůrazňuje, že toto vše umožní inovace jakožto klíčový motor růstu, produktivity a konkurenceschopnosti; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby zlepšily produktivitu veřejných investic; |
12. |
vítá investiční profily pro jednotlivé země, jež identifikují některé z největších překážek pro investice v jednotlivých členských státech; vyzývá Komisi a členské státy, aby zapojily všechny úrovně veřejné správy i příslušné zúčastněné strany do určování překážek investicím a zaměřily se zejména na vnitřní trh, potlačenou domácí poptávku a strukturální reformy a na poskytování vhodných nástrojů, které propojí veřejné a soukromé financování; poukazuje na význam vyšších produktivních investic pro trvalý proces vyrovnávání úrovně členských států; konstatuje, že v každé zemi je třeba nalézt odpovídající rovnováhu mezi běžnými výdaji, dlouhodobou udržitelností veřejných financí a investicemi do potenciálu hospodářského růstu a že jednotný trh a evropské nástroje, jako je EFSI a ESI fondy, mají významnou úlohu při podpoře zdravých investic; zdůrazňuje, že nízké veřejné investice do výzkumu a inovací mohou některé země ještě více strhávat do středně-příjmové pasti; |
Strukturální reformy
13. |
domnívá se, že po dlouhém období makroekonomické úpravy je třeba zaměřit se na uskutečňování strukturálních reforem a investic s cílem posílit potenciál růstu založený na kvalitních pracovních místech a produktivitě, podpořit spravedlivé, stabilní, účinné a fiskálně udržitelné systémy sociálního zabezpečení a udržitelný přechod hospodářství členských států k účinnějšímu využívání zdrojů; |
14. |
vyzývá k udržitelným reformám na trzích s výrobky a službami, na trhu práce a v souvislosti s penzijními systémy a k lepší regulaci, která by podporovala inovace, vytváření pracovních míst a spravedlivou soutěž podporující sociální zabezpečení a neoslabující ochranu spotřebitelů; |
15. |
zdůrazňuje význam větší účinnosti při využívání zdrojů a energie, a to i prostřednictvím rozvoje oběhového hospodářství; zdůrazňuje význam dalšího rozvoje skutečné energetické unie založené na solidaritě, účinnosti a rozmanitosti, jež by zároveň nepřehlížela lokální zdroje energie, včetně zdrojů obnovitelné energie; vyzývá Komisi, aby do doporučení pro jednotlivé země zařadila tyto otázky, které mají zásadní význam pro konkurenceschopnost a udržitelný růst; |
16. |
naléhavě vyzývá k tomu, aby byly podniknuty další kroky k podpoře vytváření kvalitních pracovních míst a vytváření odolných trhů práce, jež budou méně roztříštěné; zdůrazňuje význam udržitelných a účinných systémů sociálního zabezpečení; připomíná, že důležitým faktorem pro zachování udržitelnosti penzijních systémů je zajištění vysoké míry zaměstnanosti; |
17. |
zdůrazňuje potřebu moderní, efektivní a demokratické veřejné správy vstřícné k občanům na všech úrovních správy a účinných a transparentních pravidel pro veřejné zakázky; zdůrazňuje, že je důležité přijmout další kroky směrem ke skutečné elektronické správě v rámci členských států i mezi nimi; žádá Komisi a členské státy, aby zjistily a napravily nedostatky ve svých správách, které se mohou ukázat v krizových situacích jako škodlivé; |
18. |
žádá o přesunutí daňového zatížení z práce na jiné zdroje, o němž je třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, a k zajištění udržitelnosti systémů sociálního zabezpečení; |
19. |
bere na vědomí návrh programu na podporu strukturálních reforem, který má v členských státech posílit provádění reforem na podporu růstu a o němž je třeba rozhodnout v rámci řádného legislativního postupu; připomíná, že za provádění strukturálních reforem jsou zodpovědny členské státy; |
Rozpočtová odpovědnost
20. |
znovu zdůrazňuje potřebu odpovědných fiskálních politik podporujících růst, které by zajišťovaly udržitelnost dluhu a přihlížely k hospodářskému cyklu a nedostatku investic a zároveň respektovaly sociální práva občanů; připomíná, že velmi vysoká zadluženost některých členských států představuje značné riziko v případě, že v budoucnosti dojde k otřesům v eurozóně; zdůrazňuje, že je třeba zvýšit úsilí zemí s vysokým zadlužením v poměru k HDP o posílení odolnosti veřejných financí a podporu růstu, aby nastoupily cestu udržitelného snižování svého zadlužení; |
21. |
klade důraz na provádění Paktu o stabilitě a růstu a zároveň na plné využívání stávajících doložek flexibility v souladu se sdělením Komise ze dne 13. ledna 2015 (COM(2015)0012), mimo jiné v zájmu podpory zvyšování investic a strukturálních reforem a řešení bezpečnostních hrozeb a přílivu uprchlíků; |
22. |
zdůrazňuje, že je třeba lépe vybírat daně, bojovat proti daňovým podvodům a únikům, posílit opatření namířená proti agresivnímu daňovému plánování a daňovým rájům a zlepšit koordinaci daňových politik v EU; žádá, aby daňové systémy byly účinné a transparentní s cílem zvýšit výběr daní, zabránit vyhýbání se daňové povinnosti a bojovat s organizovanou trestnou činností; zastává proto názor, že daňovým a celním úřadům by měly být poskytnuty dostatečné lidské, materiální a finanční zdroje; |
23. |
podporuje racionální snahy o kvalitnější, účinnější a prorůstové veřejné výdaje přizpůsobené situaci v jednotlivých zemích, zejména prostřednictvím přesunutí neproduktivních výdajů na investice podporující růst, aniž by bylo ohroženo poskytování základních veřejných a sociálních služeb; |
Zvláštní důraz na eurozónu
24. |
vítá doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, která Komise navrhla šest měsíců před doporučeními pro jednotlivé země, jako krok k prohloubení politické koordinace v návaznosti na zprávu pěti předsedů, a příslušná usnesení Evropského parlamentu; |
25. |
zdůrazňuje, že vzhledem k vysoké míře vzájemné propojenosti a jednotnosti měnové politiky je eurozóna ekonomickým subjektem, v němž je třeba důslednější koordinací vnitrostátních politik podporovat a prosazovat konvergenci se státy, jež dosahují nejlepších výsledků; zdůrazňuje význam posílených opatření všech vlád členských států zaměřených na uplatňování vnitrostátních hospodářských reforem a investicí, které jsou nutné ke snížení makroekonomické nerovnováhy a k zabránění negativním vedlejším účinkům vnitrostátních politik v jiných členských státech; vyzývá proto k důkladnému posouzení této makroekonomické nerovnováhy a vedlejších účinků, které by mělo doplňovat posouzení specifické zranitelnosti jednotlivých zemí a makroekonomický dialog; trvá na plném souladu mezi doporučeními pro země eurozóny a doporučeními pro jednotlivé země; |
26. |
vítá zvýšenou pozornost, která je věnována souhrnné fiskální situaci v eurozóně a která neodvrací pozornost od odpovědnosti jednotlivých členských států; připomíná, že v rámci postupu při nadměrném schodku nelze fiskální deficit jednoho členského státu vyvážit fiskálním přebytkem jiného státu; vyzývá k pravidelnému monitorování toho, zda je souhrnná fiskální situace odpovídající s ohledem na stávající nedostatek investic; |
27. |
podporuje doporučení rozlišovat fiskální úsilí podle jednotlivých členských států s ohledem na jejich postoj vůči požadavkům vyplývajících z Paktu o stabilitě a růstu a jejich potřeby v oblasti stabilizace, jakož i na efekt přelévání; konstatuje, že pro mnoho členských států to znamená pokračovat ve fiskální konsolidaci podporující růst; konstatuje na druhé straně, že některé země mají velký fiskální prostor, pokud jde o požadavky Paktu o stabilitě a růstu, který by měl být v tomto okamžiku využit na podporu domácí ekonomiky; |
28. |
konstatuje, že zatímco stávající vysoký přebytek běžného účtu eurozóny je vítanou známkou její vnější konkurenceschopnosti, tato úroveň rovněž odráží nedostatek vnitřních investic, což má nepříznivý dopad na růst a zaměstnanost; domnívá se, že silnější domácí poptávka by byla vhodnější jak pro udržitelný růst eurozóny, tak i z globálního hlediska; je si vědom toho, že přebytek běžného účtu některých členských států je spojen s pozitivními vedlejšími účinky napříč hodnotovým řetězcem, což může být jiným členským státům v různých ohledech ku prospěchu; uznává rovněž význam jednotné měny, která pomáhá konkurenceschopnějším zemím zachovat vysoké přebytky ve srovnání se zbytkem světa; vítá zjištění obsažená v zimní prognóze Komise na rok 2016, podle kterých hospodářský růst v některých členských státech v roce 2015 poháněla zejména domácí poptávka; považuje za důležité, aby členské státy s vyššími přebytky běžných účtů nadále rozšiřovaly svou domácí poptávku pro vlastní a obecný zisk; zároveň vyzývá méně konkurenceschopné členské státy, aby účinně prováděly strukturální reformy a vysoce kvalitní investice s cílem modernizovat své ekonomiky a nastolit udržitelné podnikatelské prostředí pro dlouhodobé investice v souladu se strategií Evropa 2020; považuje to za nejlepší způsob, jak snížit makroekonomickou nerovnováhu v členských státech, místo vnitřní devalvace, která oslabuje poptávku a zpomaluje ekonomický růst v celé eurozóně; |
29. |
zdůrazňuje, že je třeba posílit skutečnou hospodářskou a sociální konvergenci, která bude vyplývat ze zvyšování produktivity a z nenákladových faktorů; zdůrazňuje, že je důležité, aby všechny členské státy účinně prováděly strukturální reformy, zvyšovaly kvalitu veřejných výdajů a měly dostatečnou investiční kapacitu s cílem umožnit vyvážený a udržitelný růst, což je rovněž klíčové pro snížení poměru dluhu vůči HDP; uznává, že vysoký veřejný a soukromý dluh výrazným způsobem snižuje investiční schopnosti a zpomaluje tak růst; |
30. |
připomíná, že stanovování mezd je záležitost samostatného kolektivního vyjednávání, a žádá příslušné subjekty, aby zajistily odpovědný a prorůstový vývoj mezd, který by měl odrážet zvýšení produktivity; vyzývá zejména příslušné subjekty v zemích s deficitem běžných účtů nebo přibližnou rovnováhou, aby nadále usilovaly o posílení produktivity a zachování konkurenceschopnosti; zároveň vyzývá příslušné subjekty v zemích s vysokým přebytkem, aby využívaly nadměrné úspory na podporu domácí poptávky a investic; |
31. |
vyzývá k přijetí opatření, která zabrání závodění o co nejnižší daně a sociální normy, což vede k prohloubení nerovností; připomíná, že je třeba zachovat mezinárodní konkurenceschopnost založenou na produktivitě a konvergenci se státy, jež dosahují nejlepších výsledků; vítá rostoucí pozornost věnovanou třem ukazatelům souvisejícím se zaměstnaností v makroekonomickém srovnávacím přehledu a žádá Komisi, aby jim přisuzovala stejný význam jako ostatním ukazatelům; domnívá se rovněž, že analýza stávajícího srovnávacího přehledu klíčových ukazatelů zaměstnanosti a sociálních ukazatelů a příslušné ukazatele účinnosti využívání zdrojů by měly být řádně zohledněny ve směrech řízení politiky; |
32. |
bere na vědomí závěry Evropské rady z prosince 2015 ohledně hospodářské a měnové unie a vyzývá Komisi, aby co nejdříve zahájila přípravu dlouhodobějších opatření; |
Efektivnější evropský semestr se silnější demokratickou odpovědností
33. |
kritizuje velmi nedostatečné provádění doporučení pro jednotlivé země a věří, že s cílem zlepšit provádění je třeba lépe definovat a jasně formulovat priority na evropské úrovni a rozvíjet skutečnou veřejnou diskusi, politickou vůli a závazek na vnitrostátní úrovni, což povede k větší relevanci a vnitrostátní odpovědnosti; vítá v této souvislosti návštěvy členů Komise v členských státech za účelem jednání o evropském semestru a s ním souvisejících dokumentech; |
34. |
vyzývá k nalezení správné rovnováhy mezi vydáváním doporučení pro jednotlivé země zaměřených na klíčové priority a zajištěním toho, aby řešily všechny klíčové úkoly, včetně potřeby zabránit opakování krize veřejného zadlužení a potřeby zvýšit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost, s přihlédnutím k cílům strategie Evropa 2020; |
35. |
vítá rozpravu v plénu o návrhu doporučení eurozóně, která proběhla dne 15. prosince 2015 a které se zúčastnili předsedové Komise a eurozóny, a žádá, aby se podobné rozpravy v plénu staly pravidelným rysem evropského semestru; domnívá se, že podobné rozpravy posilují a doplňují stávající demokratický dialog, zejména dialog o hospodářských záležitostech, a pomáhají zvyšovat odpovědnost výkonné moci; |
36. |
zdůrazňuje, že jarní zasedání Evropské rady by mělo zůstat tím hlavním momentem, kde jsou definovány politické priority; vítá rozpravu v plénu s Komisí o prioritách roční analýzy růstu před jejím přijetím a po něm; připomíná, že stanovení hospodářské politiky na základě doporučení Rady členským státům je exekutivním aktem, který musí být podroben demokratické kontrole a rozpravě v Evropském parlamentu; vyzývá proto Radu, aby doporučení eurozóně a závěry o souboru opatření týkajících se roční analýzy růstu přijala až poté, co k nim bude moci Parlament zaujmout své stanovisko; potvrzuje, že je odhodlán se těmito dokumenty urychleně zabývat a zaujmout k nim své stanovisko v dostatečném předstihu před jarním zasedáním Evropské rady; vítá, že v rámci pozvání Evropskému parlamentu byl jeho předseda vyzván, aby na jarním zasedání Evropské rady přednesl stanovisko Parlamentu; připomíná dále, že Smlouva vyžaduje, aby byl Evropský parlament poté, co Rada přijme doporučení, informován, a to i o výsledcích mnohostranného dohledu; |
37. |
vyzdvihuje význam rozprav ve vnitrostátních parlamentech o zprávách o jednotlivých zemích a doporučeních pro jednotlivé země, jakož i hlasování o národních programech reforem a programech národní konvergence nebo stability; vyzývá členské státy, aby strukturovaným způsobem zapojily sociální partnery, místní a regionální úřady a další zainteresované strany a využily tak brzkého zveřejnění zpráv o jednotlivých zemích; vyzdvihuje nenahraditelnou úlohu sociálních partnerů při stanovování mezd a základní roli, kterou by měli hrát při širších ekonomických debatách, zejména pokud jde o podporu produktivity; vyzývá rovněž k užší spolupráci vnitrostátních parlamentů s Evropským parlamentem; |
38. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby zahájila vyjednávání o interinstitucionální dohodě o správě ekonomických záležitostí; trvá na tom, že IIA by měla v rámci Smluv zajistit, aby struktura evropského semestru umožňovala smysluplný a řádný parlamentní dohled nad tímto procesem, zejména pokud jde o priority roční analýzy růstu a doporučení eurozóně; |
Rozpočtové politiky
39. |
vyjadřuje politování nad tím, že vzhledem k omezenému rozpočtu EU neexistuje uspokojivá hybná páka, neboť nelze změnit systém vlastních zdrojů, a nad chybějící koherencí mezi ekonomickými prognózami, prioritami hospodářské politiky a přípravou ročních a víceletých rozpočtů; |
40. |
poukazuje na to, že rozpočet EU přímo přispívá k plnění dvou ze tří cílů roční analýzy růstu 2016 (oživit investice, uskutečnit strukturální reformy a provádět odpovědné a upřímně míněné fiskální politiky odpovídající proklamovaným politickým závazkům); v této souvislosti vítá návrh Komise na využití fondů EU pro účely technické pomoci v zájmu podpory strukturálních reforem; |
41. |
domnívá se, že rozpočet EU by mohl ulevit vnitrostátním rozpočtům a doplnit snahy o fiskální konsolidaci zavedením vlastních zdrojů a také racionalizací výdajů; je pevně přesvědčen, že rozmanitější způsoby řízení veřejných financí na úrovni EU by umožnily dosáhnout úspor z rozsahu a snížení výdajů, například v diplomatické a vojenské oblasti, aniž by však byla zpochybňována zásada sdíleného řízení, a to zejména v případě strukturálních fondů; |
42. |
zdůrazňuje, že schodek rozpočtu Unie je protiprávní; konstatuje, že členské státy mění rozpočet Unie na proměnný prostředek v úpravách vnitrostátních rozpočtů; |
43. |
zdůrazňuje, že další integrace v rámci eurozóny je pro dokončení hospodářské a měnové unie bezpodmínečně nutná a že rozpočtová unie je základním kamenem nezbytným pro dobré fungování eura; |
44. |
vyzývá k tomu, aby v souvislosti s postojem Parlamentu k eurozóně a její rozpočtové způsobilosti byly náležitě zohledněny závěry zprávy z vlastního podnětu o rozpočtové kapacitě pro eurozónu, která bude vypracována v průběhu roku 2016; |
45. |
vyzývá Komisi, aby pokračovala v revizi víceletého finančního rámce v souladu s politickou dohodou uzavřenou mezi Parlamentem, Komisí a Radou v červnu roku 2013; zdůrazňuje, že finanční a humanitární krize, které Evropskou unii zasáhly mezi lety 2009 a 2014, odhalily nedostatečnost stávajícího víceletého finančního rámce; dále zdůrazňuje potřebu přistoupit k rozsáhlé reformě finančního programování EU, které zohlední cíle, financování a délku trvání nástrojů, jež jsou k dispozici; |
Politiky v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví a bezpečnosti potravin
46. |
zdůrazňuje, že má-li reforma právních předpisů v oblasti odpadů a akční plán pro oběhové hospodářství podpořit přeměnu evropského hospodářství na oběhový model, je zcela nezbytné začlenit doporučení ohledně této problematiky do procesu evropského semestru s cílem podpořit konkurenceschopnost a vytvářet pracovní místa a udržitelný růst; doporučuje, aby zásady oběhového hospodářství byly začleněny do doporučení pro jednotlivé země; |
47. |
zdůrazňuje, že je třeba vytvořit fiskální rámec, který bude odměňovat vytváření udržitelných politik a bude v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“, čímž bude poskytovat správné signály pro investice do účinného využívání zdrojů, modernizace výrobních postupů a výroby zboží s delší životností, které bude snáze opravitelné; opakuje, že je nutné postupně zrušit dotace se škodlivým dopadem na životní prostředí, včetně fosilních paliv, a přejít od zdanění práce ke zdanění podle znečištění životního prostředí; |
48. |
považuje za důležité zhodnotit v rámci evropského semestru výkonnost a udržitelnost zdravotnických systémů a podporuje přechod k přístupu založenému na výsledcích, jakož i zaměření na prevenci nemocí a podporu zdraví; vyzývá Komisi, aby společně se všemi zúčastněnými stranami vyvinula nástroje k monitorování výsledků v oblasti zdraví, k měření přístupu k vysoce kvalitní zdravotní péči a pro podporu transparentnosti nákladů na lékařský výzkum s cílem snižovat sociální rozdíly a nerovnosti v oblasti zdraví v jednotlivých členských státech i mezi nimi; vyzývá Komisi, aby v doporučeních pro jednotlivé země zohlednila dlouhodobé dopady v oblasti zdraví a fiskální dopady opatření zaměřených na programy prevence; |
49. |
zdůrazňuje význam udržitelnosti zdravotnictví, jež hraje v rámci hospodářství jako celku významnou roli, neboť představuje 8 % všech evropských pracovních míst a 10 % HDP v EU, a význam schopnosti zajistit všem občanům rovný přístup ke zdravotnickým službám, jelikož zdraví je zásadním prvkem stability, udržitelnosti a dalšího rozvoje členských států a jejich hospodářství; |
Regionální politiky
50. |
bere na vědomí význam investic EU pro méně rozvinuté regiony a význam zajištění jejich schopnosti přilákat další investice, a tím podpořit hospodářskou, sociální a územní soudržnost; |
51. |
bere na vědomí vazby mezi cíli procesu evropského semestru a plánováním ESI fondů na období 2014 až 2020, které jsou zohledněny v dohodách o partnerství; domnívá se proto, že v návaznosti na reformu pro období 2014 až 2020 by nástroje politiky soudržnosti mohly hrát velmi důležitou úlohu při plnění příslušných doporučení pro jednotlivé země, a tím přispět k podpoře strukturálních reforem a plnění strategických cílů EU a k účinnému provádění dohod o partnerství; zdůrazňuje nicméně víceletou a dlouhodobou povahu programů a cílů v rámci ESI fondů oproti ročnímu cyklu evropského semestru a potřebu zajistit koordinaci mezi prioritami Evropské unie a vnitrostátními, regionálními a místními potřebami; |
o
o o
52. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám členských států, vnitrostátním parlamentům a Evropské centrální bance. |
(1) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 12.
(2) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41.
(3) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 8.
(4) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 33.
(5) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.
(6) Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 1.
(7) Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.
(8) Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 1.
(9) Úř. věst. L 192, 18.7.2015, s. 27.
(10) Úř. věst. L 268, 15.10.2015, s. 28.
(11) Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1.
(12) Přijaté texty, P8_TA(2015)0238.
(13) Přijaté texty, P8_TA(2015)0408.
(14) Přijaté texty, P8_TA(2015)0469.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/93 |
P8_TA(2016)0059
Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2016
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2016 (2015/2330(INI))
(2018/C 035/18)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na článek 5 Smlouvy o EU a článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na články 145, 148, 152 a čl. 153 odst. 5 SFEU, |
— |
s ohledem na článek 174 SFEU, |
— |
s ohledem na článek 349 SFEU, který definuje zvláštní postavení nejvzdálenějších regionů, |
— |
s ohledem na směrnici Rady 1999/70/ES ze dne 28. června 1999 o rámcové dohodě o pracovních poměrech na dobu určitou uzavřené mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS, |
— |
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na hlavu IV (Solidarita) této listiny, |
— |
s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2015 nazvané „Roční analýza růstu za rok 2016 – Posílení hospodářského oživení a podpora konvergence“ (COM(2015)0690), |
— |
s ohledem na zprávu Komise ze dne 26. listopadu 2015 nazvanou „Zpráva mechanismu varování 2016“ (COM(2015)0691), |
— |
s ohledem na doporučení Komise pro doporučení Rady ze dne 26. listopadu 2015 týkající se hospodářské politiky eurozóny (COM(2015)0692), |
— |
s ohledem na předlohu společné zprávy Komise a Rady o zaměstnanosti ze dne 26. listopadu 2015, která doprovází sdělení Komise o roční analýze růstu 2016 (COM(2015)0700), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2015 o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie (COM(2015)0600), |
— |
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ze dne 2. března 2015 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států, který předložila Komise (COM(2015)0098), a na postoj Evropského parlamentu ze dne 8. července 2015 o tomto návrhu (1), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. ledna 2015 nazvané „Optimální využití flexibility v rámci současných pravidel Paktu o stabilitě a růstu“ (COM(2015)0012), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2014 nazvané „Investiční plán pro Evropu“ (COM(2014)0903), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. dubna 2014 nazvané Účinné, dostupné a odolné systémy zdravotní péče (COM(2014)0215), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. října 2013 nazvané „Posílení sociálního rozměru hospodářské a měnové unie“ (COM(2013)0690), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. února 2013 nazvané „Za sociální investice pro růst a soudržnost – včetně provádění Evropského sociálního fondu v období 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
— |
s ohledem na doporučení Komise ze dne 20. února 2013 nazvané „Investice do dětí: východisko z bludného kruhu znevýhodnění“ (C(2013)0778), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. dubna 2012 nazvané „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“ (COM(2012)0173), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2011 nazvané Iniciativa „Příležitosti pro mladé“ (COM(2011)0933), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2010 nazvané „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“ (COM(2010)0758), a usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011 k tomuto sdělen (2), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (COM(2010)2020), |
— |
s ohledem na komunikační strategii pro rovnost žen a mužů na období 2010–2015 a na navazující strategický závazek k rovnosti žen a mužů na období 2016–2019, které se konkrétně týkají zaměstnanosti a ekonomické nezávislosti žen, |
— |
s ohledem na doporučení Komise 2008/867/ES ze dne 3. října 2008 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce, |
— |
s ohledem na zprávu pěti předsedů ze dne 22. června 2015 nazvanou „Dokončení hospodářské a měnové unie“, |
— |
s ohledem na závěry Rady nazvané „Podpora sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě“ (13414/15), |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro sociální ochranu z roku 2014 nazvanou Přiměřená sociální ochrana v souvislosti s potřebami dlouhodobé péče ve stárnoucí společnosti, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2015 o snižování nerovností se zvláštním zaměřením na dětskou chudobu (3), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 28. října 2015 o politice soudržnosti a přezkumu strategie Evropa 2020 (4), |
— |
s ohledem na otázku k ústnímu zodpovězení O-000121/2015 – B8-1102/2015 Radě a s ní související usnesení ze dne 29. října 2015 o doporučení Rady o začleňování dlouhodobě nezaměstnaných na trhu práce (5), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 10. září 2015 o úloze sociálního podnikání a sociálních inovací v boji proti nezaměstnanosti (6), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 nazvané „Evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik: hledisko zaměstnanosti a sociální hledisko v roční analýze růstu na rok 2015“ (7), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2014 o zaměstnanosti a sociálních aspektech strategie Evropa 2020 (8), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 17. července 2014 o zaměstnanosti mladých lidí (9), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2014 o tom, jak může Evropská unie přispět k vytvoření vstřícného prostředí pro podniky, podnikání a začínající podniky v zájmu vytvoření pracovních míst (10), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2014 o strategii EU v oblasti bezdomovectví (11), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2009 o sociální ekonomice (12), |
— |
s ohledem na legislativní usnesení ze dne 2. února 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní (13), |
— |
s ohledem na závěrečné připomínky Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením k první zprávě Evropské unie (ze září 2015), |
— |
s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 3/2015 nazvanou „Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají“ (14), |
— |
s ohledem na publikaci Eurostatu z dubna 2015 o nezaměstnanosti v regionech Evropské unie, |
— |
s ohledem na čtvrtletní přehled v oblasti evropské zaměstnanosti a sociálních podmínek z března 2015 (15), |
— |
s ohledem na pracovní dokument organizace OECD ze dne 9. prosince 2014 nazvaný „Trendy v nerovnosti platů a jejich dopad na hospodářský růst“, |
— |
s ohledem na pátý a šestý průzkum pracovních podmínek v Evropě z let 2010 a 2015 (16), |
— |
s ohledem na zprávu nadace Eurofond z 16. února 2016 o úloze sociálních partnerů v evropském semestru, |
— |
s ohledem na zprávu nadace Eurofond ze dne 17. června 2014 o změnách v mechanismu stanovení mezd v kontextu krize a o novém režimu správy ekonomických záležitostí EU, |
— |
s ohledem na rozhovory se zástupci vnitrostátních parlamentů o prioritách evropského semestru na rok 2016, |
— |
s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A8-0031/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že nezaměstnanost se od druhé poloviny roku 2013 pomalu snižuje, avšak navzdory podpůrným makroekonomickým politikám a strukturálním reformám ne dostatečně rychle na to, aby se nezaměstnanosti a chudobě zabránilo; vzhledem k tomu, že i přesto zůstává nezaměstnanost v mnoha členských státech příliš vysoká a v současnosti postihuje 9,9 % aktivních občanů, tj. 23 milionů Evropanů, přičemž polovina z nich je dlouhodobě nezaměstnaná, z toho více než 10 % v eurozóně; vzhledem k tomu, že tyto údaje stále značně překračují stav z roku 2008; vzhledem k tomu, tato skutečnost poukazuje na to, že je naprosto nezbytné zohlednit konkrétní mikroekonomickou situaci a že jsou potřebné další sociálně spravedlivé strukturální reformy, před jejichž vstupem v platnost by se měl posoudit jejich sociální dopad; |
B. |
vzhledem k tomu, že hospodářské oživení pokračuje již třetím rokem, přičemž se předpokládá, že v roce 2016 dosáhne tempo růstu v EU-28 míry 2 % a v eurozóně 1,8 %, ovšem mezi jednotlivými členskými státy i v rámci jejich území je toto tempo nerovnoměrné a částečně je hnáno dočasnými faktory, jako je pokračující pokles cen energie, což přispívá k růstu kupní síly v případech, kdy to má vliv na reálnou ekonomiku; vzhledem k tomu, že tato skutečnost ukazuje, že EU může udělat víc proto, aby své ekonomické a sociální oživení zintenzívnila, tak aby bylo ve střednědobém horizontu udržitelnější, zejména v současné situaci nejistoty panující v globálním hospodářství; |
C. |
vzhledem k tomu, že rozpočtová situace v EU-28 se zlepšuje a že schodek souhrnného rozpočtu se snížil ze 4,5 % v roce 2011 na 2,5 % v roce 2015; |
D. |
vzhledem k tomu, že podle Evropské komise (17) přetrvávají rozdíly v zaměstnanosti a sociální rozdíly v rámci jednotlivých států a mezi členskými státy navzájem a že vývoj v sociální oblasti stále směřuje k jejich dalšímu prohlubování v celé EU na úkor růstu, zaměstnanosti a soudržnosti; vzhledem k tomu, že společnosti, které se vyznačují rovností a vysokými investicemi do lidí vykazují v oblasti růstu a zaměstnanosti lepší výsledky; |
E. |
vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých lidí na úrovni EU činí 22,6 % a že v roce 2014 nebylo 12,3 % mladých lidí zaměstnaných, ani se neúčastnilo vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), a tudíž této skupině hrozilo riziko vyloučení z pracovního trhu vedoucí ke ztrátě dovedností a lidského kapitálu; vzhledem k tomu, že tato situace přispívá k nedostatku individuální autonomie a ohrožuje sociální integraci; vzhledem k tomu, že primární odpovědnost za boj proti nezaměstnanosti mladých lidí nesou členské státy a že za tímto účelem musí vypracovat a uplatňovat regulační rámce pro trh práce, vzdělávací a školící systémy a aktivní politiky pracovního trhu; |
F. |
vzhledem k tomu, že v roce 2014 vzrostla míra zaměstnanosti v EU-28 o 0,8 % a v eurozóně o 0,4 %, zatímco mezi výkonností členských států existují značné rozdíly, uvážíme-li, že v pěti z nich se v letech 2009 až 2014 míra zaměstnanosti snížila minimálně o pět procentních bodů; vzhledem k tomu, že v roce 2014 se počet samostatně výdělečných osob zvýšil zhruba stejným tempem jako zaměstnanost a že od roku 2013 je nárůst celkové zaměstnanosti způsoben především větším množstvím smluv na dobu určitou, ačkoli situace v této oblasti se mezi jednotlivými členskými státy významně liší; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti a její sociální důsledky jsou v každé evropské zemi jiné; vzhledem k tomu, že mnoho mladých lidí se ve snaze uniknout nezaměstnanosti buď zapíše na další postgraduální studium, nebo odejde z vlasti hledat zaměstnání do jiného členského státu; vzhledem k tomu, že vnitrostátní statistiky o nezaměstnanosti mladých lidí neberou tyto dva případy v potaz; |
G. |
vzhledem k tomu, že zaměstnanost žen (63,5 % v květnu 2015) zdaleka nedosahuje hlavního cíle strategie Evropa 2020, jenž byl stanoven na 75 %, a že podíl žen zaměstnaných na částečný úvazek zůstává vysoký (32,2 %) v porovnání s muži (8,8 %), a to i při zohlednění svobodných rozhodnutí a potřeb jednotlivců; vzhledem k tomu, že zvýšením účasti žen na pracovním trhu lze snížit tyto rozdíly a řešit nebezpečí chudoby a sociálního vyloučení, které ženám ve zvýšené míře hrozí; |
H. |
vzhledem k obrovským ztrátám lidského kapitálu v důsledku nezaměstnanosti a vzhledem k tomu, že podle odhadů činí celkové náklady na nezaměstnané mladé lidi 153 miliard EUR ročně (18); vzhledem k tomu, že nezaměstnanost, nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobá nezaměstnanost mají nejen negativní finanční a sociální dopady, ale také brání sociálnímu sbližování a v konečném důsledku i udržitelnému hospodářskému růstu; |
I. |
vzhledem k tomu, že v roce 2014 bylo asi 5 % pracovní síly v EU-28 nezaměstnáno déle než jeden rok a 3,1 % více než dva roky; vzhledem k tomu, že pouze polovina osob ve věku od 55 do 65 let má zaměstnání a že dlouhodobá nezaměstnanost postihuje zejména mladší a starší věkové skupiny; vzhledem k tomu, že bohužel velmi běžně dochází k diskriminaci dlouhodobě nezaměstnaných uchazečů o zaměstnání; vzhledem k tomu, že tato praxe vychází z psychologického stigmatu spojeného s nezaměstnaností, pod jehož vlivem zaměstnavatelé mohou pohlížet na nezaměstnané a starší uchazeče jako na méně schopné a hůře zaměstnatelné v porovnání se zaměstnanými osobami; vzhledem k tomu, že zaměstnavatelé musí vedoucí pracovníky v oblasti lidských zdrojů vyškolit tak, aby se zbavili případné předpojatosti vůči nezaměstnaným a starším pracovníkům a aby se spíše zaměřovali na kvalifikace a zkušenosti, než na to, zda jsou dané osoby aktuálně zaměstnané, či nikoli; |
J. |
vzhledem k tomu, že přibližně 20 % aktivních občanů v EU má pouze základní digitální dovednosti a 40 % populace EU lze označit za nedostatečně zběhlou v digitálních dovednostech; vzhledem k tomu, že navzdory problémům, které mají mnozí lidé, včetně mladých, při vstupu na pracovní trh, existují v EU přibližně 2 miliony volných pracovních míst, z nichž téměř 900 000 v digitálním odvětví, a 39 % společností stále obtížně hledá zaměstnance s požadovanými dovednostmi, ačkoli průzkumy ukazují, že právě společnosti, jimž se nedaří najít pracovníky s požadovanými dovednostmi, často odmítají uzavírat dlouhodobé pracovní smlouvy; vzhledem k tomu, že v roce 2012 jeden ze tří Evropanů nebyl pro svou práci ani překvalifikován, ani pro ni neměl nedostatečnou kvalifikaci; vzhledem k tomu, že nízká úroveň vzdělávání a nesoulad mezi dosaženým vzděláním a potřebami trhu práce jsou jedněmi z hlavních příčin toho, proč mladí lidé nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, což negativně ovlivňuje růst; vzhledem k tomu, že je naprosto nutné určit prvotní příčiny předčasného ukončování školní docházky a doporučit členským státům, aby na vzdělávání vynakládaly opět takové množství prostředků, které umožní dosáhnout cílů strategie Evropa 2020; |
K. |
vzhledem k tomu, že nehlášená práce připravuje pracovníky o jejich sociální a pracovní práva, podporuje sociální dumping, má vážné rozpočtové dopady, neboť vede ke ztrátě daňových příjmů a příspěvků na sociální zabezpečení, má negativní dopady na zaměstnanost, produktivitu a kvalitu práce, rozvoj dovedností a celoživotní učení a nepříznivě ovlivňuje účinnost a účelnost systému důchodových práv, mimo jiné tím, že prohlubuje důchodové rozdíly a také negativně ovlivňuje přístup ke zdravotní péči v některých členských státech; vzhledem k tomu, že je zapotřebí více usilovat o to, aby se nehlášená práce změnila v práci hlášenou; |
L. |
vzhledem k tomu, že ačkoli atypické nebo nestandardní formy zaměstnání samy o sobě nepředstavují nejistou práci, její výskyt je pravděpodobnější tam, kde se uplatňuje tento typ smluv, i když tyto smlouvy tvoří menšinu stávajících pracovněprávních vztahů (19); vzhledem k tomu, že nedostatečné zabezpečení je dalším klíčovým prvkem nejisté životní situace a zahrnuje nejistou práci, nedostatečný příjem, absenci ochrany před propuštěním a neznámou délku pracovního poměru; vzhledem k tomu, že v některých členských státech se počet smluv tohoto typu ve znepokojivé míře zvyšuje; vzhledem k tomu, že má-li se zabránit nepatřičnému využívání takových smluv, musí být na vnitrostátní úrovni zaveden účinný a účelný mechanismus pracovních inspekcí; vzhledem k tomu, že je důležité stimulovat kvalitní pracovní místa, která rodinám zajistí adekvátní příjem a ekonomické zabezpečení; |
M. |
vzhledem k tomu, že jeden z pěti cílů strategie Evropa 2020 se týká snížení počtu osob ohrožených nebo postižených chudobou a sociálním vyloučením nejméně o 20 milionů; vzhledem k tomu, že v této situaci se v EU nachází téměř 123 milionů osob; vzhledem k tomu, že v roce 2013 bylo v EU-28 celkem 26,5 milionu dětí ohrožených chudobou či sociálním vyloučením nebo propadajících se do chudoby a sociálního vyloučení; vzhledem k tomu, že počet Evropanů ohrožených chudobou v období 2009–2012 vzrostl, ale situace se s ohledem na jejich množství v letech 2013 a 2014 stabilizovala; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech EU se zvýšil počet bezdomovců; vzhledem k tomu, že v roce 2012 bylo 32,2 milionů postižených osob ve věku nad 16 let ohroženo chudobou či sociálním vyloučením; vzhledem k tomu, že cíle strategie Evropa 2020 nebyly dosud splněny, a proto je nutné tuto strategii bezodkladně zrevidovat; |
N. |
vzhledem k tomu, že se předpokládá, že počet osob ve věku 65 let či více se v poměru k počtu osob ve věku 15 až 64 let v EU do roku 2060 zvýší z 27,8 % na 50,1 % a celkový poměr ekonomické závislosti (20) se do poloviny příštího desetiletí ustálí na více než 120 % a poté do roku 2060 vzroste na více než 140 %; vzhledem k tomu, že tyto faktory, jakož i další demografické změny, jako je stárnutí populace, hustota obyvatel či rozptyl obyvatelstva, poukazují na nutnost, aby veřejné orgány zavedly komplexní a sociálně odpovědné politiky s cílem zvýšit míru porodnosti, umožnit vysokou míru kvalitní zaměstnanosti, podpořit získávání dostatečných prostředků pro systémy sociálního zabezpečení a aktivní stárnutí, zavést sociálně odpovědné reformy na pracovním trhu a v důchodových systémech a zajistit dostatečnost a přiměřenost prvního důchodového pilíře v krátkodobém, střednědobém i dlouhodobém horizontu; |
O. |
vzhledem k tomu, že rozdíly mezi důchody žen a mužů dosahují v EU i nadále podstatné míry 40 %, což odráží rozdíly mezi ženami a muži s ohledem na práci na plný a částečný úvazek, genderové rozdíly v platech a kratší profesní dráhu žen; |
P. |
vzhledem k tomu, že rostoucí počet závislých starších lidí má a bude mít stále větší dopad na systémy zdravotní a dlouhodobé péče a na potřebu formálních i neformálních zdrojů péče; vzhledem k tomu, že stávající systémy sociálního zabezpečení neberou dostatečně v úvahu situaci neformálních pečovatelů, kteří představují obrovský přínos pro společnost; |
Q. |
vzhledem k tomu, že veřejná a soukromá zadluženost zůstává v mnoha členských státech příliš vysoká, což snižuje sílu ekonomik EU; vzhledem k tomu, že nízké úrokové míry v eurozóně lze využít pro rozšíření pole pro akční opatření v členských státech; vzhledem k tomu, že je nutné uspořádat důkladnou diskusi o řešení dluhu v EU; |
R. |
vzhledem k současnému trendu, kdy 90 % světového růstu budou v příštích 10 až 15 letech generovat oblasti mimo EU; domnívá se proto, že je nezbytné pokračovat v rozvoji a podpoře strategií reálného růstu a vytváření pracovních míst v členských státech; vzhledem k tomu, že je nezbytné zavést inovativní průmyslové a tržní politiky ke zvýšení konkurenceschopnosti uvnitř EU a konkurenceschopnosti globální, a napomoci tak k vytvoření příležitostí pro udržitelnou zaměstnanost podporující sociální začlenění; |
S. |
vzhledem k tomu, že na řešení chudoby a sociálního vyloučení v členských státech by mělo být použito 20 % výdajů Evropského sociálního fondu; |
T. |
vzhledem k tomu, že Evropský fond pro strategické investice (EFSI) již schválil 69 projektů v 18 zemích a podepsal 56 operací (s celkovým financováním v rámci tohoto fondu ve výši okolo 1,4 miliardy EUR) a že se očekává, že výsledkem bude více než 22 miliard EUR v investicích a zapojení okolo 71 000 malých a středních podniků; vzhledem k tomu, že v zájmu splnění dlouhotrvajících barcelonských závazků je třeba vynaložit větší úsilí k zajištění finančních prostředků pro sociální infrastrukturu, jako je péče o děti; vzhledem k tomu, že stávající projekty zahrnují především velkou infrastrukturu, zatímco malé a střední podniky a mikropodniky jsou obvykle z těchto prostředků vyloučeny, a to i navzdory jejich významu coby páteře evropské ekonomiky a generátora kvalitních pracovních míst; |
U. |
vzhledem k tomu, že podniky sociální ekonomiky sestávají ze 2 milionů podniků (10 % z jejich celkového počtu v EU), které zaměstnávají více než 14 milionů lidí, což představuje okolo 6,5 % pracovníků v EU; |
V. |
vzhledem k tomu, že nejvzdálenější regiony čelí značným obtížím spojeným s jejich zvláštními charakteristikami, jež omezují jejich potenciál růstu; vzhledem k tomu, že se míra nezaměstnanosti v těchto regionech pohybuje od 15 % do 32,4 %; |
W. |
vzhledem k tomu, že své základní právo na volný pohyb a na život a práci v jiné zemi EU v současné době uplatňuje 6,9 milionu občanů EU; vzhledem k tomu, že existuje více než 1,1 milionu přeshraničních nebo příhraničních pracovníků; vzhledem k tomu, že volný pohyb osob je základním předpokladem většího sbližování evropských zemí; |
X. |
vzhledem k tomu, že zvyšující se počet uprchlíků v Evropě si žádá solidaritu a vyváženější a větší úsilí ze strany členských států a regionálních a místních orgánů, pokud jde o integrační opatření, jako je sociální pomoc v souladu s příslušnými právními předpisy EU v oblasti azylu a střednědobé až dlouhodobé kroky a strategie pro přijímání a integraci uprchlíků do společnosti; |
Investice do lidí
1. |
zdůrazňuje, že potřeba investovat do sociálního rozvoje není jen prostředkem, jak zaručit dosažení udržitelného a inkluzivního hospodářského rozvoje a konvergence, ale že musí být zvláštním cílem sama o sobě; zdůrazňuje proto význam kvality ukazatelů zaměstnanosti, chudoby a nerovnosti; vítá výzvu Komise k investování do oblasti služeb, jako jsou podpora bydlení, zdravotní péče, péče o děti a rehabilitační služby; zdůrazňuje, že hlavním cílem veškeré politiky EU by měla zůstat hospodářská a sociální soudržnost a že je třeba vynaložit více úsilí na provádění komplexnějšího a objektivnějšího hodnocení na základě rozmanitosti a charakteristik členských států; |
2. |
vítá skutečnost, že v roční analýze růstu Komise zdůrazňuje, že je třeba věnovat více pozornosti sociální spravedlnosti v kontextu nových vnitrostátních, stabilizačních a reformních programů, a do postupu při makroekonomické nerovnováze přidává tři ukazatele zaměstnanosti (míru aktivity, nezaměstnanost mladých lidí a dlouhodobou nezaměstnanost); naléhavě žádá, aby měly tyto ukazatele skutečně stejnou váhu jako stávající ukazatele, což jim umožní spustit hloubkovou analýzu v příslušných členských státech a zaručit další posuzování jejich vnitřní nerovnováhy, přičemž budou navrženy a sledovány hospodářské a sociální reformy; |
3. |
oceňuje Komisi za to, že v rámci roční analýzy růstu postavila sociální spravedlnost do centra evropské hospodářské obnovy; zdůrazňuje konvergenční úspěchy EU vytvořením EMU a vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření zaměřená na větší posílení sociálního sbližování v Unii; vyzývá Komisi, aby definovala a vyčíslila svoji představu sociální spravedlnosti, které má být dosaženo pomocí roční analýzy růstu na rok 2016 a evropského semestru, a zohlednila přitom politiku v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti; |
4. |
připomíná, že kvalitní zaměstnání podporující začlenění představuje zásadní pilíř sociální spravedlnosti a podporuje lidskou důstojnost pro všechny; je přesvědčen, že v tomto smyslu je třeba do středu zájmu politiky členských států a EU postavit vytváření kvalitní zaměstnanosti a růstu, zejména pokud jde o mladé lidi a generaci nad 55 let, jako prostředků budování udržitelnějších sociálních ekonomik v EU; naléhavě žádá členské státy, aby zavedly a dále rozvíjely politiku zaměstnanosti mladých lidí a přizpůsobily tuto politiku skutečným potřebám trhu práce; |
5. |
vyzývá Komisi, aby na úrovni členských států podpořila typy spolupráce zahrnující vlády, podniky včetně sociálních podniků, vzdělávací zařízení, individualizované služby, občanskou společnost a sociální partnery, a to na základě výměny osvědčených postupů a s cílem lépe sladit systémy členských států v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, aby bylo možné bojovat proti nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, uspokojovat potřeby trhu práce a podporovat přístup k zaměstnání a jeho udržení na otevřeném trhu práce pro všechny lidi v Evropě, zejména prostřednictvím duálního odborného vzdělávání; vybízí členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery pečlivě navrhly a zhodnotily ex ante všechny strukturální reformy ve vnitrostátních vzdělávacích systémech, aby bylo zaručeno, že vzdělání poskytuje občanům náležité nástroje; vyzývá členské státy, aby do svých vzdělávacích a školících programů zahrnuly kulturu podnikání a zásady sociální ekonomiky; vyzývá Komisi, aby na úrovni členských států podpořila širší investiční strategii celého cyklu vzdělávání a odborné přípravy, který zahrnuje všechna odvětví celoživotního učení, učení se prací a praktický výcvik a formální i neformální vzdělávání; |
6. |
konstatuje, že vzdělávací úsilí se zaměřuje zejména na mladší část pracovníků, ale mnohé členské státy potřebují širší zaměření na vzdělávání pracovní síly, včetně možností týkajících se vzdělávání dospělých a odborného vzdělávání; zdůrazňuje, že nedostatečné investice do vzdělávání, zejména do digitálních dovedností, představují hrozbu pro konkurenční postavení Evropy a zaměstnavatelnost evropských pracovníků; vybízí proto členské státy, aby upřednostňovaly široce zaměřené vzdělávání v oblasti digitálních dovedností; vyzývá Komisi, aby na úrovni členských států prosazovala širší investiční strategii pro celý cyklus vzdělávání a odborné přípravy, zahrnující všechna odvětví celoživotního učení, učení se prací a praktický výcvik, duální vzdělávání a formální i neformální vzdělávání, a aby zohlednila potřebu zlepšit vzdělávání dospělých s cílem reagovat na demografické změny lepším přizpůsobením systémů členských států v oblasti vzdělávání a odborné přípravy potřebám trhu práce; vyzývá členské státy, aby podporovaly učňovské vzdělávání a plně využily prostředky programu ERASMUS+, které jsou k dispozici pro učně, s cílem zaručit kvalitu a přitažlivost tohoto druhu odborné přípravy; |
7. |
zdůrazňuje, že je třeba do lidí investovat co možná nejdříve v jejich životě, aby se snížila nerovnost a podpořilo sociální začlenění v nízkém věku; vyzývá tedy k přístupu ke kvalitnímu, inkluzivnímu a dostupnému předškolnímu vzdělávání a péči pro všechny děti ve všech členských státech; |
8. |
připomíná význam dovedností a schopností získaných v neformálním a informálním vzdělávacím prostředí z hlediska zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí a lidí, kteří byli po nějakou dobu mimo trh práce kvůli pečovatelským povinnostem; zdůrazňuje proto, že je důležité vytvořit systém uznávání neformálních a informálních druhů znalostí a zkušeností, zejména těch, které byly získány prostřednictvím dobrovolné činnosti; zastává názor, že ucelená certifikace a vzájemné uznávání kvalifikací přispěje k tomu, že bude překlenuta propast mezi nedostatkem dovedností na evropských trzích práce na jedné straně a mladými uchazeči o práci na straně druhé; trvá na tom, aby při uplatňování rámcového přístupu zaměřeného na celoživotní učení, který směřuje k flexibilní vzdělávací dráze uznávající jak formální, tak neformální a informální učení, byla podporována spravedlnost a sociální soudržnost a poskytnuty pracovní příležitosti zranitelnějším skupinám; |
9. |
vítá návrh Komise posílit záruku pro mladé lidi na celostátní, regionální a místní úrovni a poukazuje na jejich význam pro přechod ze školy do zaměstnání; lituje však toho, že záruka pro mladé lidi nebyla v mnoha členských státech účinně provedena; zdůrazňuje, že je třeba na místní, celostátní i evropské úrovni zaručit vhodné typy spolupráce mezi veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti a sociálními podpůrnými službami, včetně obvyklých a individualizovaných podpůrných služeb; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby k záruce pro mladé lidi získali přístup také mladí lidé, kteří čelí mnohonásobnému vyloučení a extrémní chudobě; ohledem na to vyzývá Komisi, aby zvážila cílený přezkum záruky pro mladé lidi a jejích finančních nástrojů, včetně Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí; je přesvědčen, že Komise může sehrát roli v zaměření pozornosti členských států na potřebu jednat a usnadnit výměnu osvědčených postupů ohledně toho, jak nejlépe bojovat proti nezaměstnanosti mladých lidí; |
10. |
vítá iniciativu Komise ohledně individuálního přístupu k dlouhodobě nezaměstnaným, je však znepokojen svízelnou situací více než 12 milionů dlouhodobě nezaměstnaných v Evropě; domnívá se, že takovýto přístup bude vyžadovat zvýšené úsilí, co se týče lidských zdrojů, přičemž bude nutné, aby účastníci s potřebnou úrovní vzdělání byli schopni poradit nezaměstnaným, jak překonat možné mezery ve vzdělání nebo odborné přípravě; žádá o dostatečnou podporu pro uchazeče o zaměstnání v podobě poskytování integrovaných služeb a přístupu ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě k překonání případných mezer; zdůrazňuje, že profesní rekvalifikační procesy vyžadují odpovídající finanční zdroje, které je třeba směřovat k nezaměstnaným osobám všech věkových kategorií, a že k tomu, aby byla aktivní politika v oblasti zaměstnanosti účinná, musí zahrnovat požadavky na příslušné vnitrostátní orgány a zaměstnavatele, jakož i na dlouhodobě nezaměstnané; |
11. |
připomíná, že integrace dlouhodobě nezaměstnaných osob je rozhodující pro jejich sebevědomí, duševní pohodu a budoucí rozvoj a je klíčová pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a přispěje k zaručení udržitelnosti vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení; domnívá se, že je třeba vzít v úvahu sociální situaci těchto občanů a jejich potřeby; zdůrazňuje však, že 12,7 % osob v produktivním věku trpí chudobou pracujících (na základě údajů za rok 2014 se jedná o zvýšení z 11 % v roce 2009), takže je nezbytný přístup zahrnující integrované aktivní začleňování a sociální investice; vyzývá Komisi, aby v souladu se strategií Evropa 2020 zapojila členské státy do strategií a opatření ke snížení chudoby a sociálního vyloučení; vyzývá Komisi, aby podpořila snahy o vytvoření inkluzívních příležitostí k celoživotnímu vzdělávání pro pracovníky a uchazeče o práci všech věkových kategorií a aby co nejdříve přijala opatření ke zlepšení přístupu k finančním prostředkům EU a případně uvolnila další zdroje, jako tomu bylo v případě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí; |
12. |
zdůrazňuje, že je naléhavě třeba zajistit, aby se snahy EU v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení aktivně zaměřovaly na vzrůstající počty bezdomovců, jež v současnosti nejsou zachyceny ukazateli používanými k měření cíle EU v oblasti chudoby, avšak představují znepokojivou sociální skutečnost, jež má každoročně dopad nejméně na 4 miliony osob (21); |
13. |
zdůrazňuje potřebu rychle a účinně reagovat na potřeby nezaměstnaných lidí ve věku nad 55 let; vyzývá Komisi i členské státy, aby podporovaly flexibilní pracovní řešení pro tuto skupinu (včetně zaměstnání na částečný úvazek nebo dočasných pracovních míst), jež by splňovala jejich konkrétní potřeby a zajistila, aby tito lidé neopouštěli předčasně pracovní prostředí; zdůrazňuje důležitou úlohu starších lidí na pracovišti při předávání svých znalostí a zkušeností mladším pracovníkům, např. tím, že budou zapojeni do školících procesů, čímž se zajistí, aby pracovníci nad 55 let věku nezůstali nezaměstnaní; |
Strukturální reformy provedené sociálním a odpovědným způsobem
14. |
konstatuje, že EU jako celek i řada členských států EU nadále trpí strukturálními problémy, jež je naléhavě nutné řešit; je znepokojen sociálním dopadem opatření fiskální korekce, která se zaměřují na snížení výdajů, a zdůrazňuje, že by hospodářská politika měla být v souladu s článkem 9 SFEU; poukazuje na to, že je třeba nadále upřednostňovat veřejné i soukromé investice a společensky a ekonomicky vyvážené strukturální reformy, které snižují nerovnosti, a podporovat udržitelný růst a zodpovědnou fiskální konsolidaci (s ohledem na udržitelnost dluhu, ekonomický cyklus a investiční mezery), včetně politiky v oblasti příjmů prostřednictvím boje proti daňovým podvodům a vyhýbání se daňové povinnosti, čímž se posílí vývoj směrem k větší soudržnosti a vzrůstající sociální konvergenci; domnívá se, že tato politika podporuje příznivé prostředí pro podnikání a veřejné služby s cílem vytvořit kvalitní pracovní místa a sociální pokrok a podpořit investice, které mají jak sociální, tak hospodářský přínos; zdůrazňuje, že tyto priority budou dosaženy pouze tehdy, pokud budou jako společná strategie upřednostňovány odpovídající investice do lidského kapitálu a celoživotního vzdělávání; trvá na zapojení sociálních partnerů, pokud jde o strukturální reformy a politiky na trhu práce; |
15. |
zdůrazňuje, že sociálně odpovědné reformy musí být založeny na solidaritě, integraci, sociální spravedlnosti a spravedlivě rozděleném bohatství – tento model zajišťuje rovnost a sociální ochranu, chrání zranitelné skupiny a zlepšuje životní podmínky všech občanů; |
16. |
zdůrazňuje, že je potřeba podporovat a chránit sociálně tržní hospodářství, které poskytuje rámec, v němž konkurenceschopnost a vysoké sociální standardy přispívají k sociální spravedlnosti a sociální spravedlnost pak podněcuje konkurenceschopnost; dále zdůrazňuje, že je nezbytné nalézt rovnováhu mezi hospodářskými hledisky a potřebou zajistit účinnou fiskální konsolidaci, udržitelné hospodářství, skutečnou sociální soudržnost a zvýšenou sociální ochranu; vyzývá Komisi, aby rozšířila svůj postoj k platební neschopnosti a bankrotu (22) a zlepšila restrukturalizaci dluhu a programy „druhé šance“; |
17. |
zdůrazňuje, že roční analýzy růstu by měly soudržněji hodnotit vývoj nerovnosti v Evropě prostřednictvím hospodářských ukazatelů, jako jsou koeficienty Giniho a Palmův; |
18. |
vyzývá členské státy, aby se aktivně zapojily do platformy pro nehlášenou práci a v návaznosti na výměnu osvědčených postupů přijaly konkrétní opatření s cílem řešit nehlášenou práci, tzv. schránkové firmy a předstíranou samostatně výdělečnou činnost, protože ohrožují jak kvalitu práce, tak přístup pracovníků k systémům sociální ochrany i vnitrostátní veřejné finance, což vede k nekalé hospodářské soutěži mezi evropskými podniky; vyzývá členské státy, aby více usilovaly o to, aby se nehlášená práce změnila v práci hlášenou a přiměřeně vybavily inspektoráty práce, jakož i posílily mechanismy inspekce práce a navrhly opatření, která by umožnila pracovníkům přejít z šedé ekonomiky do oficiální ekonomiky s cílem získat přístup k systémům na ochranu zaměstnanců; vybízí členské státy, aby jako jednu z pobídek pro stabilní smlouvy uplatňovaly míru zdanění ve vztahu ke stupni stability a kvalitě různých forem pracovněprávních vztahů; |
19. |
domnívá se, že mzdový rozptyl zvyšuje nerovnost a škodí produktivitě a konkurenceschopnosti podniků; vyzývá Komisi a členské státy, aby prováděly opatření ke zlepšení kvality pracovních míst s cílem omezit segmentaci trhu práce v kombinaci s opatřeními ke zvýšení minimálních mezd na odpovídající úroveň v souladu se zásadou subsidiarity a k posílení kolektivního vyjednávání a postavení pracovníků v systémech stanovování mezd, s cílem snížit mzdový rozptyl; je přesvědčen, že to vše by mělo být provedeno s cílem podpořit celkovou poptávku a hospodářské oživení, snížit mzdové nerovnosti a bojovat proti chudobě pracujících; |
20. |
domnívá se, že pečlivě zvážená flexikurita přispívá k zabránění pracovní roztříštěnosti a k podpoře zachování udržitelné kvalitní zaměstnanosti, obává se však, že v řadě členských států není flexikurita dostatečně uplatňována; vyzývá členské státy a Komisi, aby při uplatňování modelu flexikurity zajistily v případě potřeby ochranu pracovních práv a norem sociálního zabezpečení; vyzývá členské státy, aby modernizovaly své právní předpisy na ochranu zaměstnanců, a podpořily tak větší stabilitu při přechodu mezi pracovními místy, a to v příslušných případech i prostřednictvím větší spolupráce mezi veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti, a přístup zaměstnanců k sociálnímu zabezpečení a sociálním právům; poukazuje na to, že několik členských států provedlo reformy, jejichž pozitivní výsledky jsou patrné například ve zvyšování míry zaměstnanosti, ale lituje toho, že v některých případech upřednostnily reformy trhu práce flexibilitu na úkor pracovní jistoty, což vede k nejistotě a nedostatečné ochraně zaměstnání; vyzývá Komisi, aby posílila monitorování nekorektních praktik v soukromém i veřejném sektoru, které spočívající v na sebe navazujících smlouvách na dobu určitou a jiných na sebe navazujících atypických smluv; |
21. |
vyzývá členské státy, aby vzaly v úvahu celkový vývoj příjmů pracovníků veřejných služeb, případně i minimálních příjmů, aniž by byl dotčen růst produktivity, a to udržitelným a stabilním způsobem, který by neohrozil jejich vlastní pravomoci; |
22. |
vítá iniciativu Komise týkající se investic do lidského kapitálu s cílem obnovit úroveň zaměstnanosti a udržitelný růst, ale je velmi znepokojen tím, že veřejné výdaje na vzdělávání zaznamenaly od roku 2010 pokles o 3,2 % (23), přičemž k poklesu došlo v jedenácti členských státech v posledním roce, u něhož jsou údaje k dispozici (2013); |
23. |
zdůrazňuje, že v současné situaci je důležitá aktivní politika na podporu trhu práce; vyzývá členské státy, aby rozšířily působnost a účinnost své aktivní politiky na trhu práce; |
24. |
konstatuje, že posun k digitální ekonomice je zapotřebí řešit zvyšováním odborné kvalifikace, odbornou přípravou a hledáním nových forem zaměstnání; |
25. |
vyzývá členské státy, aby postupně přesouvaly daňové zatížení z práce na jiné zdroje způsobem, který by neohrožoval ani nejzranitelnější skupiny ve společnosti, zejména špatně placené pracovníky, ani celkovou konkurenceschopnost, a aby zároveň zajistily dlouhodobou udržitelnost veřejných důchodových systémů a odpovídající financování systémů sociálního zabezpečení a sociální ochrany; rovněž vyzývá členské státy, aby uplatňovaly daňové předpisy, které by podpořily pobídky pro podnikání a vytváření pracovních míst, zejména pro mladé lidi a také pro osoby nad 55 let, aby bylo možné využít odborné zkušenosti těchto pracovníků a zajistit předání jejich znalostí a posílit projekty v oblasti výzkumu a inovací v rámci evropských podniků; naléhavě vyzývá členské státy, aby v zájmu podpory podnikání mladých lidí snížily administrativní zátěž; |
26. |
vyzývá, aby se v rámci evropského semestru a roční analýzy růstu posoudil význam politiky v oblasti příjmů, včetně důchodů, ukazatelů příjmů a fiskální politiky, aby se zajistila sociální soudržnost a zvrátily trendy prohlubující nerovnost; |
27. |
vyzývá členské státy, aby posoudily své současné systémy sociální ochrany a zvýšily investice do nich, a zajistily tak jejich účinnost, pokud jde o boj s chudobou a nerovností a jejich odstraňování, a zároveň zajistily jejich udržitelnost s ohledem na očekávané demografické, hospodářské a nové sociální výzvy a zlepšily odolnost hospodářství členských států během krize; zdůrazňuje, že kvalitní systémy sociálního zabezpečení a sociální investice jsou velmi důležité pro to, aby si Evropa udržela svou hlavní konkurenční výhodu, tj. vysoce kvalifikovanou pracovní sílu a produktivní společnosti; |
28. |
v souladu se zásadou subsidiarity si členské státy mají podržet plnou odpovědnost za organizaci svých důchodových systémů a za rozhodnutí o úloze každého ze tří „pilířů“ důchodového systému v jednotlivých členských státech; domnívá se, že by důchodové systémy měly poskytovat záruky proti chudobě ve stáří a že z tohoto důvodu je nutné provádět politiku, která by zajistila silný, udržitelný a přiměřený první důchodový pilíř; |
29. |
vybízí členské státy, aby se maximálně vynasnažily odstranit rozdíly v odměňování žen a mužů a přijaly aktivnější opatření na podporu účasti žen v pracovním trhu; vyzývá členské státy a Komisi, aby případně v souladu se zásadou subsidiarity a za pomoci sociálních partnerů propagovala rodinně zaměřenou politiku, která by zajistila lepší péči o další závislé osoby a také rodičovské možnosti, jako např. formou vhodných ustanovení týkajících se mateřské a rodičovské dovolené a finančně přístupné péče o děti, která by zajistila dobré podmínky pro děti, tak aby měly pečující osoby stejný přístup na pracovní trh, aby bylo možné dosáhnout větší vyváženosti mezi soukromým a pracovním životem, což je důležité zejména při zapojování žen do pracovního trhu; vybízí členské státy, aby se věnovaly otázce trvale nízké porodnosti v EU a zvážily uplatňování příznivější daňové diferenciace podle počtu dětí v domácnosti; vyzývá členské státy, aby podporu rodinám zabezpečila nejen ve formě financí, ale i služeb; |
30. |
konstatuje, že nízká míra zalidnění nebo značně rozptýlené obyvatelstvo vedou k významnému zvýšení nákladů na poskytování veřejných služeb, jako je např. zdravotní péče či vzdělávání; vyzývá Komisi a členské státy, aby při analýze dopadů demografických změn a jejich vlivu na udržitelnost veřejných financí přihlédly k příčinám a důsledkům těchto jevů; |
31. |
zdůrazňuje, že mají-li se prostředky fondu EFSI investovat efektivně, je nutné, aby se pozornost soustředila na nové investice do oblastí, o něž investoři přestávají jevit zájem, spíše než na nahrazování investičních prostředků, které by byly generovány jinde, či na vysoce ziskové investice, které by byly realizovány v každém případě; opakuje svou výzvu týkající se významu investic do lidského kapitálu a dalších sociálních investic, jako je například zdravotní péče, péče o děti a dostupné bydlení, a potřeby účinného uplatňování balíčku týkajícího se sociálních investic; |
32. |
vybízí Komisi a členské státy, aby do zjišťování překážek pro investice zapojily všechny úrovně státní správy a příslušné zúčastněné strany a zaměřily se na regiony a odvětví, v nichž je to nejvíce zapotřebí, a aby poskytly vhodné nástroje, v jejichž rámci by se spojilo veřejné financování se soukromým; |
Oživení udržitelného růstu na základě opětovného zahájení investic
33. |
zdůrazňuje, že je třeba podporovat udržitelný růst podporující začlenění vedoucí k vytváření většího množství kvalitních pracovních míst a hmatatelných šancí pro všechny, i pro mladé lidi, a to s cílem reagovat na vnitřní a vnější problémy, jimž EU čelí; podotýká, že s cílem zajistit udržitelnost zaměstnanosti by se měla větší pozornost věnovat přizpůsobení stávajících pracovních míst, a to i pracovních míst pro ohrožené skupiny obyvatel, rychle se měnícímu pracovnímu trhu a nově vznikajícím odvětvím; |
34. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby se zaměřily na mikropodniky a malé a střední podniky, které jsou klíčovým prvkem při zajišťování udržitelného a inkluzivního rozvoje a vytváření pracovním míst, a aby vyrovnaly rozdíly v poměru mezi muži a ženami, pokud jde o samostatně výdělečnou činnost; naléhavě vyzývá členské státy, aby zavedly daňové režimy navazující na udržitelné modely podnikání, které by upřednostňovaly inovativní začínající podniky a usnadňovaly vytváření pracovních míst v malých a středních podnicích, aby sledovaly vliv daňových pobídek na udržitelný rozvoj a aby vytvořily mechanismy, jež by mohly tyto podniky podnítit k dosažení tohoto cíle nebo fungování v mezinárodním měřítku; zdůrazňuje proto, že na úrovni EU je zapotřebí uplatňovat v oblasti průmyslu komplexní politiku, která by jí umožnila řešit výzvy, jež před ní staví konkurenční společnosti ze zemí mimo EU; |
35. |
vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy přijala opatření za účelem poskytování lepších informací o všech evropských fondech a programech, jež mají potenciál podpořit podnikání, investice a přístup k financování, jako je Erasmus pro mladé podnikatele, Evropská síť služeb zaměstnanosti (EURES), Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) a Evropský fond pro strategické investice (EFSI); opětovně poukazuje na význam zásady partnerství, přístupu zdola nahoru a přidělování odpovídajících zdrojů; |
36. |
vyzývá Komisi k ucelenému vyhodnocení všech těchto programů, aby se předešlo rozporům mezi cíli a požadavky a aby se snížila byrokracie; domnívá se, že součástí této revize by měla být analýza jejich realizace ze strany každého členského státu, aby byla zaručena větší spravedlnost, pokud jde o jejich přístup k finančním prostředkům; |
37. |
domnívá se, že Evropský sociální fond by měl věnovat více zdrojů na financování zapojení nezaměstnaných pracovníků do vzdělávacích programů i v dalších členských státech EU než jen v zemi jejich původu, a usnadnit tak jejich integraci na jimi zvoleném evropském trhu práce a posílit evropské občanství; |
38. |
žádá členské státy, aby vypracovaly politiku, která by podpořila podnikavost mladých lidí, a to již od raného věku, a které by poskytovaly příležitosti pro stáže a návštěvy v podnicích; |
39. |
v zájmu stimulace podnikání mezi mládeží vyzývá členské státy k podpoře sdružení a iniciativ, které pomáhají mladým podnikatelům při rozvoji inovativních projektů na základě administrativní, právní a organizační podpory; |
40. |
upozorňuje, že podniky v sociální ekonomice, a to i podniky poskytující sociální služby, narážejí při získávání veřejných nebo soukromých finančních prostředků na ještě větší obtíže než tradiční podniky, mimo jiné proto, že zástupci finančních zprostředkovatelů neznají realitu těchto podniků; zdůrazňuje, že je třeba jim poskytnout větší podporu, zejména pokud jde o přístup k různým formám financování, jako jsou evropské fondy; zdůrazňuje rovněž, že mají-li se podpořit sociální podniky, je nutno omezit byrokracii; poukazuje na to, že je nutné vytvořit pro tyto podniky právní rámec, např. na základě evropského statutu pro družstevní společnosti, sdružení, nadace a vzájemné společnosti, který by uznal jejich činnost v rámci EU a zabránil nekalé konkurenci; vyzývá Komisi, aby podporovala investice do sociální ekonomiky, a s potěšením konstatuje, že část finančních prostředků na program EaSI je vyhrazena na pomoc podnikům sociální a solidární ekonomiky při získávání finančních prostředků; |
41. |
vyzdvihuje vysokou společenskou a ekonomickou hodnotu investic do sociální ochrany, včetně sociálních služeb; |
Lepší využití evropských fondů k podpoře sociální, hospodářské a územní soudržnosti
42. |
vítá vytvoření fondu EFSI v průběhu prvního roku jeho realizace a jeho úlohu, která spočívá v podpoře nejlepších projektů na evropské úrovni; vyzývá Komisi, aby zajistila, že fond EFSI umožní lepší sociální a hospodářskou konvergenci členských států a jejich regionů uvnitř EU a že v souladu s cíli politiky soudržnosti využijí možnosti přístupu k tomuto fondu všechny členské státy; vyzývá Komisi, aby monitorovala a kontrolovala investice v rámci fondu EFSI; domnívá se, že by měla být zveřejněna zpráva, která by podrobila auditu ekonomický a sociální dopad těchto investic v reálných hodnotách a změřila jej; |
43. |
poukazuje na to, že investiční priority musí být zaměřeny na projekty infrastruktury prováděné tam, kde jsou zcela zřejmě potřebné, aby byla zajištěna větší soudržnost, sociální spravedlnost, rozvoj lidského kapitálu nebo posílen udržitelný inkluzivní růst; vyzývá Komisi, aby vyžadovala jak předchozí předložení očekávaných sociálních a hospodářských výsledků veškerých investičních projektů financovaných ze strany EU, tak jejich následné monitorování a hodnocení; poukazuje na to, že je nutné zabránit negativnímu vlivu, který by mohly mít tyto projekty na životní prostředí; |
44. |
s ohledem na obtíže členských států, pokud jde o plné využití evropských fondů, zdůrazňuje, že EU musí zaručit řádné a lepší využívání svých investic, které je třeba sladit s jejími prioritami a základními hodnotami uvedenými ve smlouvách a v Listině základních práv, a účinné řízení svých zdrojů a musí také snížit administrativní zátěž a omezit překážky související s přístupem k těmto programům, jejich prováděním a hodnocením; zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby měly stejnou možnost přístupu k financování všechny podniky; vyzývá Komisi, aby zajistila podrobné monitorování využívání fondů EU; |
45. |
vítá výzvu Komise určenou členským státům, aby zvýšily své sociální investice s cílem posílit evropskou hospodářskou, územní a sociální soudržnost, zejména do (formální i neformální) zdravotní a dlouhodobé péče a do sociálních služeb, péče o děti, podpory bydlení a rehabilitačních služeb; vyzývá podniky a další způsobilé příjemce, aby lépe využívaly investiční mechanismy, které poskytují evropské fondy a jež lze uplatnit přímo; vyzývá Komisi dále k tomu, aby sledovala, zda jsou doporučení EU členskými státy řádně prováděna; |
46. |
zdůrazňuje, že osoby poskytující formální, ale zejména neformální péči jsou důležitým předpokladem pro zvládnutí rychle rostoucí poptávky budoucích systémů péče v Evropě; vyzdvihuje potřebu zlepšit sociální ochranu pečujících rodinných příslušníků, kteří musí často omezit své placené zaměstnání, aby mohli zajišťovat neplacenou péči, v důsledku čehož ztrácejí svůj nárok na sociální zabezpečení; |
47. |
uznává úsilí Komise o větší využívání evropských strukturálních a investičních fondů na podporu provádění doporučení pro jednotlivé země a bere na vědomí návrh Komise týkající se financování technické pomoci, který předložila členským státům; zdůrazňuje, že tyto finanční prostředky by se neměly využívat pouze k provádění doporučení pro jednotlivé země, protože by to znamenalo, že by mohlo případně dojít k opomíjení dalších důležitých investičních oblastí; |
48. |
souhlasí s tím, že je třeba rozvinout proces vzestupné ekonomické a sociální konvergence za účelem podpory sociální, ekonomické a územní soudržnosti mezi členskými státy a jejich regiony a v jejich rámci, zdůrazňuje však, že je třeba vnímat jej jako cíl společného projektu, ve kterém hraje hlavní úlohu sociální dialog a zapojení všech příslušných zainteresovaných stran; poukazuje na to, že sociální politika je součástí společných pravomocí rozdělených mezi EU a členské státy a že úloha EU v této oblasti je v souladu s článkem 153 SFEU a se zásadou subsidiarity omezena na podporu a doplňování činnosti členských států; |
49. |
vyzývá k boji proti hospodářským nerovnostem, které brání dlouhodobému hospodářskému růstu; zdůrazňuje, že dochází k prohlubování rozdílů mezi nejchudšími regiony a zbytkem EU, a vyzývá k tomu, aby se na úrovni EU a členských států bezodkladně vyvíjelo cílené úsilí na podporu soudržnosti a růstu v těchto regionech; vyzývá v souladu s tím Komisi a členské státy, aby zvýšily strategické investice s cílem posílit konkurenceschopnost v souladu s cíli stanovenými v článku 174 SFEU, a to zejména v těch regionech, které jsou podstatným a trvalým způsobem znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami; |
50. |
vyzývá Komisi, aby zlepšila uplatňování článku 349 SFEU s cílem lépe začlenit nejvzdálenější regiony do Evropy regionů a odlišit přitom politiku EU, aby byla zaručena rovnost mezi regiony a podpořeno jejich další sbližování; zdůrazňuje, že je nezbytné i nadále věnovat zvláštní pozornost nejvzdálenějším regionům, a to nejen pokud jde o přidělování prostředků, ale i o sledování dopadu, který mohou mít jednotlivé oblasti evropská politiky na jejich sociální situaci a míru zaměstnanosti; vyzývá Komisi, aby zajistila, že evropská rozhodnutí a příděly finanční prostředků budou řádně monitorovány a přinesou výrazné zlepšení kvality života občanů v nejvzdálenějších regionech; |
51. |
vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období prozkoumala možnost navýšení finančních prostředků z Evropského sociálního fondu s cílem zajistit přiměřenost jeho cílů a přihlédnout k nově přijatým výzvám, které představuje dlouhodobá nezaměstnanost či integrace uprchlíků; vyzývá také k tomu, aby byl v rámci víceletého finančního rámce, jak bylo dohodnuto, vytvořen konkrétní program pro ty subregiony EU, v nichž míra nezaměstnanosti přesahuje 30 %; |
Sociální začleňování jako příležitost pro společnost
52. |
vítá, že byly obnoveny integrované hlavní směry strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že od založení strategie Evropa 2020 došlo k zvýšení její relevance, a vyzývá členské státy, aby rozšířily její provádění v praxi; žádá Komisi a Radu, aby bedlivěji monitorovaly její celkové provádění a provádění na úrovni členských států; považuje za nezbytné zahájit plánování scénáře pro období po roce 2020 ve spojitosti s cíli udržitelného rozvoje; |
53. |
je znepokojen tím, že práce již sama o sobě není zárukou toho, že se člověk vymaní z chudoby, ani nejlepším nástrojem k zajištění sociálního začlenění, jelikož v roce 2014 trpělo chudobou 12,7 % osob v produktivním věku, přestože byli zaměstnaní, což představuje oproti 11 % v roce 2009 zvýšení; vyzývá Komisi, aby pro EU předložila integrovanou strategii zaměřenou na boj s chudobou, aby bylo možné bojovat proti mnohostrannému charakteru chudoby ve všech skupinách, zejména u nejvíce ohrožených skupin, a podporovat jejich integrované aktivní zapojení, které by se zakládalo na právu na řádnou sociální ochranu; v tomto smyslu opakuje svou výzvu Komisi, aby předložila iniciativu, která by podpořila zavedení minimální mzdy v členských státech, aniž by došlo k porušení zásady subsidiarity; |
54. |
vyzývá členské státy, aby zavedly a monitorovaly účinnější, účelnější a inkluzivnější formy systémů sociální ochrany a podpory příjmů, a zajistily tak, aby tyto systémy poskytovaly přiměřenou životní úroveň nezaměstnaným a osobám ohroženým chudobou a sociálním vyloučením, a současně zaručily, že takové mechanismy nepovedou k zachování sociální závislosti, nýbrž že zajistí přístup ke vzdělávání, odborné přípravě a možnostem, jak vstoupit na trh práce; vyzývá Komisi a členské státy, aby si vyměňovaly osvědčené postupy ohledně účinnosti minimálního příjmu při snižování nerovnosti a sociálního vyloučení v Evropě; |
55. |
vyzývá členské státy, aby v souladu s příslušnými právními předpisy v oblasti udělování azylu přijaly nezbytná opatření, která by zajistila zapojení uprchlíků, migrantů legálně se nacházejících na území EU a žadatelů o azyl do společnosti; upozorňuje nicméně na to, že tato opatření mohou být účinná, pouze budou-li uplatňována a prováděna všemi členskými státy; domnívá se, že takový přístup bude vyžadovat přidělení příslušných finančních prostředků, které v tak nestabilní situaci nemohou poskytovat pouze členské státy; vyzývá Komisi, aby v rámci přehodnocení víceletého finančního rámce v polovině období poskytla financování požadované k vytvoření takovéto ucelené strategie v oblasti migrace; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly odpovídající opatření s cílem pomáhat uprchlíkům usadit se a začlenit se do společnosti a aby zajistily, aby veřejné služby disponovaly dostatečnými zdroji a včas předvídaly požadavky, které na ně bude klást usnadňování jejich hladkého přestupu na trh práce, včetně mechanismů uznávání dovedností a kvalifikace; domnívá se, že místní orgány a sociální partneři by měli hrát klíčovou úlohu při usnadňování začlenění migrantů na trh práce a při snaze o to, aby nebyli v pracovním procesu obětí zneužívání; |
56. |
naléhavě vybízí členské státy, aby ve svém právu provedly a uplatňovaly všechna ustanovení obsažená v aktualizovaném evropském programu pro migraci; s politováním konstatuje, že Komise musela přijmout 40 rozhodnutí o nesplnění povinnosti proti několika členským státům, včetně tzv. „výzvy“ (zahajující postup při nesplnění povinnosti) zaslané 19 členským státům, které nepřijaly opatření nezbytná k provedení směrnice o podmínkách přijímání ve svém právu; podporuje Komisi v jejím úsilí o posílení evropského programu pro migraci; |
57. |
s ohledem na stárnutí občanů Evropy a na vysokou míru nezaměstnanosti mezi mládeží v některých částech EU upozorňuje členské státy na sociální riziko, které s sebou nese neschopnost zaručit udržitelnost, bezpečnost, přiměřenost a účinnost systémů sociálního zabezpečení během nadcházejících desetiletí; vybízí proto členské státy, aby vypracovaly strategii, která by zajistila, že ve společnosti zůstane aktivní větší množství osob; |
58. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly při odstraňování překážek spravedlivé pracovní mobility, jelikož volný pohyb je v EU základním právem, a aby jednaly na jednu stranu tak, aby došlo ke zvýšení míry zaměstnanosti, a na druhou stranu tak, aby bylo zajištěno, že se s pracovníky využívajícími možností mobility v rámci EU bude zacházet stejně jako s pracovníky daného členského státu, že nebude docházet k jejich zneužívání nebo diskriminaci a že budou zaručena jejich práva v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti; |
59. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly pracovní mobilitu mezi členskými státy v celé EU jakožto prostředek k vytváření možností jak pro pracující, tak i pro společnosti; vyzývá členské státy, aby využívaly a propagovaly dostupné evropské nástroje určené k usnadnění této pracovní mobility, obzvláště evropskou síť pracovních míst EURES; vybízí členské státy, aby v přeshraničních regionech, v nichž je pracovní mobilita vysoká již dnes, rozvíjely přeshraniční partnerství EURES s cílem pomáhat pracovníkům s jejich plány v oblasti mobility; |
60. |
vyzývá Komisi, aby vypracovala konkrétní plán, jak bude využit evropský semestr k prosazování zásad obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením; |
61. |
tvrdí, že sociální dialog je klíčovým nástrojem ke zlepšování pracovních podmínek, a že aby bylo možné zajistit nejlepší možné podmínky pro dialog mezi sociálními partnery, je v této souvislosti základní podmínkou existence silných odborových svazů, podíl zaměstnanců na rozhodování o otázkách týkajících se jejich podniku a posílení kolektivních dohod; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily kvalitu sociálního dialogu také na evropské úrovni a zajistily včasnou a smysluplnou konzultaci se sociálními partnery, která by umožnila provádění potřebných analýz a začleňování návrhů do rozhodovacích procesů; |
62. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily úsilí o vyřešení problému sociálního a mzdového dumpingu v EU, který výrazně poškozuje dotyčné pracovníky a systémy sociálního zabezpečení členských států; vyzývá dále k tomu, aby byli do tohoto úsilí začleněni sociální partneři na všech úrovních; |
Lepší koordinace evropského semestru
63. |
vítá doporučení Komise ohledně eurozóny, které slučuje společnou analýzu a definici strategií sociálního a ekonomického rozměru členských států v rámci hospodářské a měnové unie (HMU), přičemž zdůrazňuje, že tato kritéria je třeba uvést do souladu; varuje nicméně před možným vytvářením dvourychlostní EU; |
64. |
domnívá se, že východiskem k posílení sociálního rozměru musejí být doporučení týkající se eurozóny, a sice pokud jde o:
|
65. |
vyzývá Komisi, aby co nejdříve představila návrh na vytvoření pilíře pro sociální práva, který by byl schopen zajistit stejné podmínky v celé EU a který by byl součástí snahy o vybudování skutečně celoevropského pracovního trhu a také prostředkem k podporování většího hospodářského a sociální sbližování, s cílem vyřešit ekonomické a sociální nerovnosti, které existují v rámci členských států a mezi nimi; |
66. |
vyzývá Komisi, aby přiměřeně monitorovala provádění doporučení pro jednotlivé země, přijímala v této věci následné kroky a zajišťovala vhodné zaměření na otázky zaměstnanosti a sociálního začleňování; |
67. |
požaduje, aby strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění hrála větší roli, a aby se cíle této strategie, zejména v sociální oblasti, odrážely ve všech nástrojích evropského semestru, včetně doporučení pro jednotlivé země, rovným dílem; |
68. |
vítá skutečnost, že Komise v případě evropského semestru jasně rozlišila evropskou a vnitrostátní fázi; zdůrazňuje, že je třeba více koordinovat evropské orgány při navrhování, provádění a hodnocení evropské strategie pro udržitelný a inkluzivní růst; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu vytvořila jasný program, který by zahrnoval také sociální partnery, parlamenty členských států a další příslušné zúčastněné strany v rámci občanské společnosti a zajistil, aby jarní summit Evropské rady představoval hlavní časový rámec pro vymezení politických priorit na základě návrhů Komise, Parlamentu a Rady; domnívá se, že Komise by mohla zajišťovat sledování a podávání zpráv, pokud jde o to, zda byly zohledněny návrhy na uplatňování některých doporučení pro jednotlivé země na základě konzultací se sociálními partnery; |
69. |
domnívá se, že za účelem sladění evropské politiky a politiky členských států v oblasti růstu a zajištění její vhodnosti v praxi je velmi důležité posílit úlohu sociálních partnerů na úrovni EU i členských států; zdůrazňuje, že aby bylo možné při vzestupném sbližování a vyvažování konkurenceschopnosti a spravedlnosti dosáhnout pokroku, je třeba vést ve všech fázích semestru sociální dialog; v této souvislosti vítá úsilí Komise o opětovné zahájení sociálního dialogu a přijetí racionalizovaného přístupu zavedeného v rámci roční analýzy růstu v roce 2015; upozorňuje nicméně na to, že v řadě členských států je situace na vnitrostátní úrovni i nadále neuspokojivá; |
70. |
je přesvědčen, že by Komise měla posílit úlohu úředníků zodpovědných za evropský semestr tím, že lépe definuje jejich cíle a funkci; |
o
o o
71. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0261.
(2) Úř. věst. C 153 E, 31.5.2013, s. 57.
(3) Přijaté texty, P8_TA(2015)0401.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2015)0384.
(5) Přijaté texty, P8_TA(2015)0389.
(6) Přijaté texty, P8_TA(2015)0320.
(7) Přijaté texty, P8_TA(2015)0068.
(8) Přijaté texty, P8_TA(2014)0060.
(9) Přijaté texty, P8_TA(2014)0010.
(10) Přijaté texty, P7_TA(2014)0394.
(11) Přijaté texty, P7_TA(2014)0043.
(12) Přijaté texty, P6_TA(2009)0062.
(13) Přijaté texty, P8_TA(2016)0033.
(14) http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_03/SR14_03_CS.pdf
(15) http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89{Id=en≠wsId=2193&furtherNews=yes
(16) http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs
(17) Společná zpráva o zaměstnanosti 2016, strana 2.
(18) http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_03/SR14_03_CS.pdf
(19) Study on Precarious Work and Social Rights (Studie o nejisté práci a sociálních právech) (VT/2010/084), s. 164-170.
(20) Celková neaktivní populace oproti zaměstnaným osobám ve věku 20 až 64 let.
(21) http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=9770&langId=en
(22) Vyjádřený v doporučení Komise ze dne 12. března 2014 (C(2014)1500).
(23) Společná zpráva o zaměstnanosti za rok 2016, s. 19.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/109 |
P8_TA(2016)0060
Správa jednotného trhu v rámci evropského semestru na rok 2016
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2016 (2015/2256(INI))
(2018/C 035/19)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: roční analýza růstu na rok 2015 (1), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2015 (2), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 25. února 2014 o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2014 (3) a na následnou odpověď Komise přijatou dne 28. května 2014, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 22. října 2014 o evropském semestru pro koordinaci hospodářských politik: provádění priorit na rok 2014 (4), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2013 s doporučeními Komisi týkajícími se správy jednotného trhu (5) a na následnou odpověď Komise přijatou dne 8. května 2013, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2014 nazvané Investiční plán pro Evropu (COM(2014)0903), |
— |
s ohledem na zprávu pěti předsedů ze dne 22. června 2015 nazvanou Dokončení evropské hospodářské a měnové unie, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2015 o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie (COM(2015)0600), |
— |
s ohledem na doporučení Komise ze dne 21. října 2015 pro doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost v rámci eurozóny (COM(2015)0601), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2015 nazvané Roční analýza růstu za rok 2016 – Posílení hospodářského oživení a podpora konvergence (COM(2015)0690), |
— |
s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise o investičních výzvách, jimž čelí členské státy (SWD(2015)0400), |
— |
s ohledem na strategický dokument analytického střediska Bruegel nazvaný Omezení koordinace politik v eurozóně v rámci evropského semestru, listopad 2015, |
— |
s ohledem na Čtvrtletní zprávu o eurozóně, roč. 14, č. 2, |
— |
s ohledem na studii výzkumné služby Evropského parlamentu nazvanou Náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu na jednotném trhu, září 2014, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvané Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky (COM(2015)0550) a na zprávu o integraci jednotného trhu a konkurenceschopnosti v EU a jejích členských státech (SWD(2015)0203), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. května 2015 nazvané Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě (COM(2015)0192), |
— |
s ohledem na srovnávací přehled výsledků v oblasti vnitřního trhu za rok 2015, který je dostupný on-line, |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. června 2012 o provádění směrnice o službách (COM(2012)0261) v aktualizovaném znění z října 2015, |
— |
s ohledem na závěry Evropské rady, která se konala ve dnech 27.–28. června 2013, |
— |
s ohledem na závěry Evropské rady, která se konala ve dnech 24.–25. října 2013, |
— |
s ohledem na závěry Evropské rady, která se konala ve dnech 19.–20. prosince 2013, |
— |
s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A8-0017/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že EU čelí na celosvětové i domácí úrovni rozličným problémům, jako je pomalý růst, vysoká míra nezaměstnanosti a zejména silná mezinárodní konkurence; |
B. |
vzhledem k tomu, že cílem evropského semestru je zvýšit koordinaci hospodářských a fiskálních politik v celé EU 28, a zlepšit tak stabilitu, podpořit růst a zaměstnanost a posílit konkurenceschopnost; |
C. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné využít všechny možné způsoby, jak oživit hospodářství a konkurenceschopnost EU; |
D. |
vzhledem k tomu, že jednotný trh je jedním ze základních kamenů EU a jedním z jejích největších úspěchů; vzhledem k tomu, že má-li evropský semestr úspěšně podpořit hospodářský růst a stabilizovat ekonomiky, musí rovněž zahrnovat jednotný trh a politiky zaměřené na jeho dokončení; |
E. |
vzhledem k tomu, že začleňující jednotný trh s posílenou správou, který upřednostňuje lepší právní předpisy a hospodářskou soutěž, je zásadním nástrojem k posílení růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti a k zachování důvěry podniků a spotřebitelů; |
F. |
vzhledem k tomu, že pokračující technologické, společenské a behaviorální změny mají významný dopad na chování podniků a spotřebitelů a vytvářejí řadu hospodářských příležitostí a problémů, kterými se musí zabývat jednotný tržní rámec; |
G. |
vzhledem k tomu, že především dodržování stávajících pravidel v rámci evropského semestru a jednotného trhu může skutečně ukázat, zda jsou stávající pravidla vhodná, nebo jaké mají nedostatky; |
Jednotný trh jako důležitý nástroj podpory konkurenceschopnosti EU a zajišťování pracovních míst a růstu
1. |
opakuje, že jednotný trh je jedním ze základů EU; vzhledem k tomu, že má-li evropský semestr úspěšně podpořit hospodářský růst a stabilizovat ekonomiky členských států, musí rovněž zahrnovat jednotný trh a politiky zaměřené na jeho dokončení; |
2. |
zdůrazňuje, že jednotný trh je oporou hospodářství členských států a projektu evropské integrace jako celku; poukazuje na hospodářské přínosy jednotného trhu, jako je standardizace produktů a integrace trhů, úspory z rozsahu, posílená hospodářská soutěž a rovné podmínky pro 500 milionů spotřebitelů ve všech 28 členských státech, které především poskytují větší možnost výběru kvalitních výrobků a služeb za nižší ceny pro spotřebitele; |
3. |
zdůrazňuje, že je důležité zajistit pokrok v oblasti jednotného trhu za účelem dosažení strukturálního a udržitelného hospodářského růstu, který přiláká a podpoří investice, v rámci pravidel týkajících se transparentnosti a efektivnosti, což napomůže vytváření pracovních míst a zvýšení blahobytu obyvatel členských států; naléhavě žádá Komisi, aby systematicky sledovala provádění a prosazování pravidel jednotného trhu prostřednictvím doporučení pro jednotlivé země, zejména pokud tato pravidla významným způsobem přispívají ke strukturálním reformám; |
4. |
domnívá se, že je nezbytné zajistit prostředí vhodné pro ekonomické iniciativy, rozvoj podnikání, podporu konkurenceschopnosti a spolupráci mezi malými a středními podniky, čímž se zúročí průmyslový potenciál v oblasti inovací, výzkumu a technologií; |
5. |
bere na vědomí, že útvary Komise v poslední době pracují na určení a mapování výzev týkajících se investic a na sestavení investičních profilů jednotlivých zemí; |
6. |
je znepokojen tím, že míra provedení doporučení evropského semestru na období 2011–2014 byla nižší, než se očekávalo; vyzývá proto Komisi, aby navrhla mechanismus, který by státy podnítil k provádění doporučení pro jednotlivé země; |
7. |
vítá skutečnost, že Komise nový evropský semestr zefektivnila, a bere na vědomí, že počet doporučení pro jednotlivé země se snížil tak, aby byla vydávána doporučení zaměřená více na priority zemí; konstatuje, že roční analýza růstu věnuje větší pozornost otázkám jednotného trhu než doporučením pro jednotlivé země; |
8. |
znovu opakuje svou výzvu k zahrnutí pilíře jednotného trhu do evropského semestru, a to se systémem pro pravidelné sledování, určování překážek jednotného trhu v jednotlivých zemích a hodnocení integrace jednotného trhu a konkurenceschopnosti zaměřeným na soubor priorit, ve kterém by opatření měla dopad zejména na růst a pracovní místa, včetně udržitelného rozvoje podniků, který by se týkal i malých a středních podniků; domnívá se, že tento systém by měl obsahovat spolehlivou informační databázi, soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů zaměřených mimo jiné na určení ekonomických dopadů uplatňování pravidel jednotného trhu, referenční srovnávání, vzájemné hodnocení a výměnu osvědčených postupů; |
9. |
vítá zprávu o integraci jednotného trhu a konkurenceschopnosti v EU a jejích členských státech z roku 2015; konstatuje, že tato zpráva, která nahrazuje jak zprávu o integraci jednotného trhu dříve přikládanou k roční analýze růstu, tak zprávu o výkonnosti evropského průmyslu, byla publikována jako dokument doprovázející sdělení o strategii jednotného trhu, nikoli jako příloha k roční analýze růstu, jako tomu bylo v minulosti; požaduje, aby tato zpráva byla více rozpracována a stala se součástí správního pilíře jednotného trhu a základem pro výroční hodnocení pokroku jednotného trhu; domnívá se, že zpráva by měla být využita ve zvláštním oddílu roční analýzy růstu týkajícím se jednotného trhu, v doporučeních pro jednotlivé země a v pravidelném strukturovaném dialogu o souladu s jednotným trhem vedeném s členskými státy; |
10. |
vítá záměr Komise hlouběji analyzovat problémy související s investicemi, které byly zjištěny v jednotlivých zemích v rámci evropského semestru, a to zejména ve zprávách o jednotlivých zemích a při tematických diskusích v Radě; |
11. |
upozorňuje na skutečnost, že mnohé ze zjištěných problémů souvisejících s investicemi se týkají fungování jednotného trhu a provádění a uplatňování právních předpisů o jednotném trhu; žádá Komisi, aby důsledně sledovala kroky členských států v návaznosti na zjištěné problémy a překážky pro investice, aby s členskými státy zahájila pravidelný strukturovaný dialog o souladu a aby využívala své pravomoci a v případě potřeby přijímala opatření za účelem odstranění neodůvodněných a nepřiměřených překážek jednotného trhu; |
12. |
zdůrazňuje, že každý přezkum evropského semestru musí umožnit řádné zapojení Evropského parlamentu, vnitrostátních a regionálních parlamentů i všech zúčastněných stran, včetně organizací zaměstnavatelů a odborů, a to nejen kvůli zvýšení odpovědnosti za evropský semestr, ale také za účelem zlepšení úrovně provádění doporučení pro jednotlivé země; |
13. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby byl po celý evropský semestr uplatňován začleňující, transparentní přístup přinášející důležité a nezbytné reformy; |
Nevyužitý potenciál jednotného trhu
14. |
připomíná, že je nutné provést vhodné a spravedlivé hospodářské a sociální reformy a omezit byrokracii a protekcionismus s cílem zlepšit produktivitu a konkurenceschopnost evropského hospodářství; |
15. |
zdůrazňuje, že i přes absenci jednoznačných celních překážek v rámci jednotného trhu existuje obrovské množství různých překážek necelní povahy; vybízí orgány EU, členské státy a všechny zúčastněné strany, aby zahájily konstruktivní diskusi o této otázce s cílem překonat necelní překážky v rámci EU; |
16. |
lituje toho, že v některých členských státech existují významné nedostatky, pokud jde o provádění směrnice o službách, která se týká činností, jež představují více než 45 % HDP a zaměstnanosti EU, mj. z důvodu řady vnitrostátních pravidel a právních předpisů, jež nejsou vždy opodstatněné s ohledem na veřejný zájem; vyjadřuje rovněž politování nad tím, že není vždy dodržován postup oznamování; |
17. |
vítá modernizaci směrnice o uznávání odborných kvalifikací, která předkládá hladší systém uznávání kvalifikací, a tím podporuje mobilitu pracovní síly; konstatuje, že regulace regulovaných povolání, stejně jako rezervy činností, se v jednotlivých členských státech liší; |
18. |
vítá záměr Komise zvážit iniciativu týkající se služebních pasů a harmonizovaného formuláře pro oznamování pod podmínkou, že tato iniciativa povede k větší transparentnosti, pokud jde o rozsah pravomocí poskytovatelů přeshraničních služeb, a k omezení byrokracie a administrativní zátěže; zdůrazňuje, že žádná taková iniciativa by neměla vést k uplatňování zásady země původu; bylo by však vhodné dále vyjasnit obrysy tohoto návrhu; služební pasy považuje za dočasné řešení určené pro použití během přechodu na plně integrovaný jednotný trh; |
19. |
zdůrazňuje, že trh s veřejnými zakázkami tvoří značnou část jednotného trhu jako celku a výrazně přispívá k růstu, vytváření pracovních míst a konkurenceschopnosti v členských státech a podnicích; žádá Komisi, aby podporovala transparentnost veřejných zakázek ve veřejném sektoru, přeshraniční konkurenci a lepší využívání veřejných zdrojů, včetně sociálních norem a norem týkajících se životního prostředí; |
20. |
připomíná, že EU přijala v roce 2014 zásadní reformu rámce EU pro zadávání veřejných zakázek, která zjednodušila postupy, zlepšila pružnost pravidel a přizpůsobila je tak, aby lépe sloužila ostatním politikám ve veřejném sektoru; |
21. |
poukazuje na to, že při zadávání veřejných zakázek v členských státech stále dochází ke značné neefektivnosti, která omezuje přeshraniční rozšiřování a růst na domácích trzích; zdůrazňuje nutnost řádného a včasného provádění a uplatňování právních předpisů v oblasti veřejných zakázek a koncesí ze strany členských států; je přesvědčen, že řádné provádění postupu uplatňování nápravných opatření z roku 2007 by zajistilo účinnější, účelnější a transparentnější zadávání veřejných zakázek; |
22. |
vítá druhý program řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA2), který byl zahájen dne 1. ledna 2016 a který podpoří rozvoj interoperabilních digitálních řešení, jež budou zdarma k dispozici všem zainteresovaným orgánům veřejné správy a také podnikům a občanům v Evropě; |
23. |
zdůrazňuje, že rozvoj a širší využívání elektronické veřejné správy v členských státech poslouží jako důležitý nástroj usnadňující firmám podnikání na jednotném trhu a spotřebitelům uplatňování jejich práv; v souvislosti s výše uvedeným vyzývá Komisi, aby se zavázala považovat rozvoj elektronické veřejné správy za zásadní a naléhavou prioritu; |
24. |
zdůrazňuje, že soukromý sektor představuje jeden z hlavních impulzů růstu a vytváření pracovních míst; poukazuje na to, že jednotlivé vnitrostátní regulace a postupy spolu s nevhodným uplatňováním zásady vzájemného uznávání mohou vytvářet zbytečné a škodlivé překážky a zátěž pro podnikatele i spotřebitele; požaduje po Komisi a členských státech, aby zajistily řádné uplatňování a lepší prosazování této zásady a rentabilní nástroje pro řešení sporů; |
25. |
vyzývá Komisi, aby konzultovala se zúčastněnými stranami s cílem zjistit, v kterých odvětvích a na kterých trzích je uplatňování zásady vzájemného uznávání nedostatečné nebo problematické; |
26. |
uvádí, že posílená úloha stávajících kontaktních míst pro výrobky jako jednotných přístupových míst pro hospodářské subjekty v otázkách jednotného trhu pomůže zvýšit povědomí o platných právních předpisech a jejich chápání; |
27. |
poukazuje na to, že lepší podmínky pro vznik začínajících podniků a malých a středních podniků by mohly vést k aktivnějším inovacím a aktivnějšímu vytváření pracovních míst a k dosažení udržitelného růstu; připomíná, že rozvoji malých a středních podniků na domácí i mezinárodní úrovni brání mnoho překážek, z nichž některé jsou byrokratické povahy; vyzývá k nalezení těchto překážek, které brání růstu na domácí i mezinárodní úrovni, a k jejich odstranění; |
28. |
poukazuje na to, že intenzita hromadění hmotného i nehmotného kapitálu v EU byla po finanční krizi v porovnání s konkurenty nižší, což má negativní vliv na hospodářský a sociální rozvoj; zdůrazňuje, že za účelem obnovení produktivity a dlouhodobého růstu v EU jsou nanejvýš důležité investice, a to i v oblasti informačních a komunikačních technologií; domnívá se, že ke změně tohoto negativního vývoje je nutno rozšířit jednotný trh a odstranit překážky bránící investicím; požaduje, aby byly investice zaměřeny na financování reálné ekonomiky a aby byla i nadále podporována opatření přijatá za tímto účelem; |
29. |
požaduje okamžité zrušení neoprávněných územních omezení známých jako zeměpisné blokování, a to zejména prostřednictvím neomezeného uplatňování článku 20 směrnice o službách a tím i ukončení neoprávněné diskriminace v přístupu ke zboží a službám i cenové diskriminace založené na zeměpisné poloze či státní příslušnosti; |
30. |
požaduje, aby byla co nejdříve zahájena modernizace evropského systému normalizace s cílem podpořit politiku EU v oblasti digitálních inovací, zvýšené kybernetické bezpečnosti a lepší interoperability; |
31. |
naléhavě žádá členské státy, aby řádně a včas prováděly a prosazovaly pravidla jednotného trhu; zdůrazňuje význam provádění doporučení pro jednotlivé země – včetně reforem vnitrostátních trhů výrobků a služeb – za účelem uvolnění růstového potenciálu členských států; |
32. |
domnívá se, že členské státy musí zvýšit své úsilí o modernizaci své veřejné správy a poskytnout občanům a podnikům více dostupnějších digitálních služeb a usnadnit přeshraniční spolupráci a interoperabilitu orgánů veřejné správy; |
Jednotný trh ve 21. století
33. |
zdůrazňuje, že v důsledku digitálního a technického pokroku, intenzivnější mezinárodní hospodářské soutěže a změn ve vzorcích chování hospodářských subjektů a spotřebitelů dochází k rychlé změně pojmu moderní hospodářství; |
34. |
poukazuje na splývání hranic mezi produkty a službami; poukazuje na rostoucí význam služeb souvisejících s podnikáním a systémů s integrovanými produkty a službami; je přesvědčen, že regulační rámce pro jednotný trh musí být odrazem tohoto transformačního vývoje; |
35. |
vítá nové obchodní modely ekonomiky sdílení a uznává jejich obrovský potenciál pro inovace, které by měly být realizovány v souladu s platnými právními předpisy a normami týkajícími se ochrany spotřebitelů a při dodržení rovných podmínek hospodářské soutěže; zdůrazňuje, že je důležité zajistit co nejlepší podmínky k tomu, aby se mohla ekonomika sdílení rozvíjet a prosperovat; vyzývá Komisi, aby přijala strategický přístup umožňující podnikům zapojeným do ekonomiky sdílení soutěžit s tradičními podniky ve spravedlivém prostředí; |
36. |
poukazuje na to, že investiční vzorce podniků zaznamenávají výraznou změnu, kdy se v porovnání s investicemi do hmotných aktiv zvyšuje velikost a význam výdajů na nehmotná aktiva; zdůrazňuje, že v souvislosti s nehmotnými aktivy se na vědecký výzkum a vývoj vynakládá pouze 17 % firemních investic; vyzývá tvůrce politik, aby pracovali na odstranění regulačních překážek, které brání realizaci plného potenciálu nové inovační páky; |
37. |
vítá, že strategie jednotného trhu nastiňuje, jak jsou různé akce Komise (unie kapitálových trhů, jednotný digitální trh, energetická unie atd.) zaměřeny na hlavní cíl, kterým je využití potenciálu jednotného trhu EU; zdůrazňuje, že ve sdělení o strategii jednotného trhu se uvádí, že evropský semestr by se měl jednotnému trhu více věnovat; |
38. |
vítá strategii pro jednotný digitální trh jako správný přístup k zajištění toho, aby byla EU připravena na digitální věk; požaduje rychlé zavedení a uplatňování této strategie s cílem zaručit, aby EU znovu získala pozici, kterou v minulosti ztratila v souvislosti s pomalým přijímáním a využíváním digitálních technologií; domnívá se v této souvislosti, že je nutné na úrovni členských států i EU vyčlenit zdroje na zajištění nezbytné infrastruktury, zejména ve venkovských oblastech; konstatuje, že je také důležité podporovat digitální inovace a lepší interoperabilitu a že by zvláštní pozornost měla být věnována zejména otázkám kybernetické bezpečnosti; |
39. |
zdůrazňuje, že základním předpokladem prosperujícího přeshraničního elektronického obchodu ve prospěch malých a středních podniků a především spotřebitelů je přístupná, cenově dostupná, efektivní a kvalitní přeprava zásilek; |
40. |
připomíná, že integrace jednotného trhu zboží a služeb je téměř vždy poháněna údaji, přičemž interoperabilita je spojovacím prvkem, který zlepšuje propojení celého dodavatelského řetězce a zajišťuje účinnou komunikaci mezi digitálními složkami; vyzývá Komisi, aby co nejdříve zahájila modernizaci Evropského rámce interoperability, kterou by doplnil integrovaný plán normalizace, jenž by stanovil a vymezil hlavní priority; |
41. |
zdůrazňuje, že předpokladem jakéhokoli pokroku v digitální oblasti jsou soukromé a veřejné investice do rychlých a ultrarychlých komunikačních sítí, pro které musí stabilní regulační rámec EU vytvářet pobídky, aby všem zúčastněným stranám bylo umožněno investovat, a to i ve venkovských a vzdálených oblastech; |
42. |
poukazuje na význam úspěšného uplatňování Evropského fondu pro strategické investice z hlediska maximalizace investic a podpory inovativních společností v různých fázích financování jejich vývoje; zdůrazňuje, že pokud dojde k selhání trhu, je důležité plně využít veřejné prostředky, které jsou již k dispozici pro digitální investice, a umožnit součinnost mezi programy EU, jako jsou Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy, další příslušné strukturální fondy a ostatní nástroje; |
43. |
vyzývá Komisi, aby zhodnotila, zda aktuální strategie pro širokopásmové připojení pro mobilní a pevné sítě společně s příslušnými cíli přináší řešení, která by obstála i v budoucnu, a zda splňuje podmínky pro vysokorychlostní propojení pro všechny, které by zabránily vytvoření digitální propasti, podmínky pro potřeby hospodářství založeného na datech a podmínky pro rychlý rozvoj 5G; |
44. |
pokazuje na to, že EU by měla rozvíjet svou konkurenční výhodu tím, že vytvoří vynikající podmínky pro rozvoj inovativních společností, což si vyžádá moderní pracovněprávní politiku a lépe integrovanou infrastrukturu, v jejímž popředí by stálo uplatňování nových technologií a regulační prostředí, které je příznivé pro inovace a podnikatele; požaduje, aby veškeré digitální rámce navrhované v budoucnosti podporovaly začlenění všech stran, byly přístupné a zajišťovaly vysokou úroveň ochrany spotřebitelů; |
Správa jednotného trhu
45. |
zdůrazňuje, že za účelem dosažení dokonalejší správy jednotného trhu a odpovědnosti na všech úrovních je zapotřebí vyjasnit rozdělení úkolů mezi těmito úrovněmi a zajistit rámce, které by vytvořily lepší pobídky a stanovily jasnou odpovědnost za uplatňování a prosazování právních předpisů jednotného trhu, s cílem dát jednotnému trhu nový impuls; |
46. |
konstatuje, že odpovědnosti za účinnou správu jednotného trhu na více úrovních by mohlo být úspěšně dosaženo prostřednictvím zkvalitnění tvorby právních předpisů na jedné straně a zvyšování kultury jejich uplatňování na straně druhé; vyzývá k rozvoji lidského kapitálu, mimo jiné na základě přístupnějších informací a odpovídající odborné přípravy, čímž se zvýší úroveň znalostí a vědomostí; |
47. |
vyzývá Komisi, aby zajistila důslednější prosazování pravidel jednotného trhu na úrovni členských států za využití veškerých dostupných informací, údajů a nástrojů, které má k dispozici, přičemž vůči členským státům, které nedodržují politiku a právní předpisy EU, je nutné vyvodit důsledky stanovené ve Smlouvách; |
48. |
poukazuje na význam sledování a shromažďování údajů a na nezbytnost spolehlivého a integrovaného systému; je znepokojen tím, že informace o veřejných konzultacích jsou ve většině případů k dispozici pouze v jednom jazyce, což neumožňuje, aby se k důležitým otázkám a návrhům vyjádřily všechny zúčastněné strany; domnívá se, že při přijímání strategických rozhodnutí, která mají značný význam pro vybudování jednotného trhu, snižování rozdílů mezi členskými státy a zajišťování lepšího řízení jednotného trhu, jako např. při stanovování priorit v rámci určitých kroků a jejich prosazování, při posuzování integrace jednotného trhu a hospodářské soutěže a také v rámci dialogu s členskými státy o strukturovaném jednotném trhu, je nutné přihlížet k údajům a důkazům; |
49. |
vyzývá Komisi, aby předložila výroční zprávu o překážkách jednotného trhu v jednotlivých členských státech a v EU jako celku a aby v rámci doporučení pro jednotlivé země vydala doporučení zaměřená na odstranění těchto překážek; zdůrazňuje, že jednotný trh by měl v doporučeních pro jednotlivé země hrát důležitější roli; |
50. |
vyzývá Komisi, aby k zajištění bezpodmínečného uplatňování právních předpisů v oblasti jednotného trhu využila všechna dostupná opatření, případně s využitím řízení při neplnění povinností; se znepokojením konstatuje, že náprava v rámci řízení při neplnění povinností je při řešení případů porušování právních předpisů v oblasti jednotného trhu a jejich nápravě zdlouhavá, a poukazuje na značné množství nevyřízených případů; |
51. |
bere na vědomí přínosy systému řešení problémů na vnitřním trhu (SOLVIT); požaduje, aby byl tento systém upevněn, lépe propojen s útvary Komise a správně začleněn do stávajících projektů a databází, jako je CHAP a EU Pilot, s cílem dosáhnout vytvoření informační synergie a výměny osvědčených postupů; požaduje, aby Komise důsledně sledovala nevyřešené případy; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby pro systém SOLVIT zajistily potřebnou podporu a odborné poradenství, díky nimž by bylo možné účinně řešit předložené případy; |
52. |
domnívá se, že je třeba posílit, lépe propojit a náležitě personálně obsadit orgány dozoru nad trhem v rámci jednotného trhu, tak aby byly schopny řešit současné problémy, zejména ty, které souvisejí s celosvětovou hospodářskou soutěží; naléhavě vyzývá vnitrostátní orgány dozoru nad trhem k užší spolupráci a výměně informací a osvědčených postupů s cílem účinně řešit nejrůznější formy nekalé konkurence na jednotném trhu, mj. vysoký počet nezákonných a nevyhovujících produktů, které způsobují vysoké náklady podnikům dodržujícím právní předpisy a představují vysoké riziko pro spotřebitele, zejména ty nejzranitelnější; je znepokojen tím, jak dlouhou dobu potřebuje Rada Evropské unie k tomu, aby schválila balíček opatření pro zajištění bezpečnosti na trhu a dohled nad trhem, což ohrožuje bezpečnost výrobků v EU; vyzývá Radu, aby jej okamžitě schválila; |
53. |
vítá iniciativu Komise ohledně vytvoření jednotné digitální brány coby přístupného zastřešujícího portálu, který by zefektivnil a zjednodušil přístup k informacím a podpořil stávající specializované uživatelské platformy; poukazuje na úlohu vlád členských států a regionálních vlád při podpoře těchto platforem, jejich zpřístupnění a vyškolení jejich uživatelů; vyzývá Komisi, aby dále posílila a zefektivnila internetové nástroje jednotného trhu; |
54. |
je si vědom významu zásad zlepšování právní úpravy a Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a toho, že při návrhu nových legislativních iniciativ je nutné zajistit regulační bezpečnost a předvídatelnost; zdůrazňuje, že zásadou zlepšování tvorby právních předpisů by nemělo být dotčeno právo EU a členských států přijímat právní předpisy v oblastech zásadního významu pro veřejný zájem, jako je zdraví a životní prostředí; |
o
o o
55. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0067.
(2) Přijaté texty, P8_TA(2015)0069.
(3) Přijaté texty, P7_TA(2014)0130.
(4) Přijaté texty, P8_TA(2014)0038.
(5) Přijaté texty, P7_TA(2013)0054.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/117 |
P8_TA(2016)0061
Zahájení jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Tuniskem
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o zahájení jednání o dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Tuniskem (2015/2791(RSP))
(2018/C 035/20)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na zahájení jednání o dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Tuniskem dne 13. října 2015, |
— |
s ohledem na článek 21 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na články 3, 207 a 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na prohlášení komisařky Cecilie Malmströmové ze dne 13. října 2015 v Tunisu u příležitosti zahájení jednání o prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu mezi EU a Tuniskem, |
— |
s ohledem na rozhodnutí ze dne 9. října 2015 udělit Nobelovu cenu míru za rok 2015 členům tuniského Kvartetu pro národní dialog, kteří zastupují tuniskou občanskou společnost, |
— |
s ohledem na závěry Rady Evropské unie o Tunisku ze dne 20. července 2015 (1), |
— |
s ohledem na doporučení Rady přidružení EU-Tunisko č. 1/2015 ze dne 17. března 2015 k provádění akčního plánu EU-Tunisko (2013–2017), kterým se provádí privilegované partnerství v rámci evropské politiky sousedství (2), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 534/2014/EU ze dne 15. května 2014 o poskytnutí makrofinanční pomoci Tuniské republice (3) a na zpřístupnění první části pomoci dne 26. dubna 2015, |
— |
s ohledem na analýzy společnosti Ecorys o dopadech obchodu na udržitelný rozvoj, které podpořily jednání o rozsáhlé a komplexní dohodě o volném obchodu mezi Evropskou unií a Tuniskem (4), |
— |
s ohledem na posouzení dopadu na udržitelný rozvoj (SIA) evropsko-středomořské oblasti volného obchodu (EMFTA), závěrečnou zprávu projektu SIA-EMFTA a na návrh ke konzultaci ze září 2007, které vypracovalo Středisko pro výzkum posouzení dopadu Institutu pro rozvojovou politiku a řízení Univerzity v Manchesteru (5), |
— |
s ohledem na evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Tuniskem na straně druhé (6), |
— |
s ohledem na společné sdělení Evropské komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 18. listopadu 2015 nazvané „Přezkum politiky sousedství“, |
— |
ohledem na svá předchozí usnesení o Unii pro Středomoří a o zemích jižního sousedství, a zejména na své usnesení ze dne 10. května 2012 o strategii Obchodem za změnu: obchodní a investiční strategie EU pro oblast jižního Středomoří po arabském jaru (7), |
— |
s ohledem na návrh usnesení Výboru pro mezinárodní obchod, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že vztahy mezi Evropou a Tuniskem jsou velmi blízké a sahají až do dávné minulosti; vzhledem k tomu, že Evropská unie je hlavním obchodním partnerem Tuniska a že Tunisko je 34. partnerem Unie; |
B. |
vzhledem k tomu, že první dohoda o obchodní spolupráci byla mezi těmito dvěma partnery uzavřena v roce 1969 a že v roce 1995 se Tunisko stalo první zemí jižního Středomoří, která s Evropskou unií podepsala dohodu o přidružení; |
C. |
vzhledem k tomu, že dne 13. října 2015 zahájily Evropská unie a Tunisko jednání o uzavření ambiciózní dohody o volném obchodu na základě mandátu jednomyslně přijatého dne 14. prosince 2011 členskými státy Unie, a že první kolo těchto jednání se uskutečnilo ve dnech 19. až 22. října 2015; |
D. |
vzhledem k tomu, že předběžná jednání mezi Evropskou unií a Tuniskem o prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu trvala čtyři roky a že Tunisko zřídilo vnitrostátní komisi pro vymezení vlastních priorit; |
E. |
vzhledem k tomu, že prohloubení obchodních vztahů mezi EU a Tuniskem prostřednictvím uzavření ambiciózního obchodního partnerství by mělo otevírat příležitosti pro růst a sblížení hospodářství Tuniska a Evropské unie; vzhledem k tomu, že toto partnerství by mělo přispět k politické a demokratické stabilizaci Tuniska; |
F. |
vzhledem k tomu, že obchodní partnerství je součástí širších sousedských vztahů mezi Evropskou unií a Tuniskem, které jsou upraveny v evropsko-středomořské dohodě o přidružení, jež obsahuje ustanovení o zavádění oblasti volného obchodu a o zemědělství a službách; vzhledem k tomu, že Rada přidružení EU-Tunisko dne 17. března 2015 přijala nový akční plán, kterým se zavádí výsadní partnerství s cílem dosáhnout vysokého stupně hospodářské integrace; vzhledem k tomu, že přezkum evropské politiky sousedství musí podpořit společné hodnoty a zájmy unie a Tuniska, solidární hospodářský a sociální rozvoj, vytváření pracovních míst pro mladé lidi a dosáhnout stabilizace hospodářství; |
G. |
vzhledem k tomu, že Tunisko, kolébka událostí známých jako „arabské jaro“, je jedinou zemí v oblasti Blízkého a Středního východu a severní Afriky, kde proběhl politický přechod k demokracii, a je proto příkladem pro všechny ostatní země v této oblasti; |
H. |
vzhledem k tomu, že politická stabilita a hospodářský rozvoj jdou ruku v ruce a že cílem této obchodní dohody musí být nabídka reálných vyhlídek pro tuniské a evropské hospodářství; |
I. |
vzhledem k tomu, že souběžně s těmito jednáními musí Evropská unie nadále posilovat svoji pomoc Tunisku, poskytovat mu odpovídající a vhodnou finanční a technickou podporu během jednání a následně také při provádění ustanovení dohody a rozvíjet skutečné partnerství, v němž by mohly být zohledněny zájmy obyvatel obou břehů Středozemního moře; |
J. |
vzhledem k tomu, že je v zájmu Tuniska a Evropské unie podporovat a posilovat proces regionální integrace v rámci zemí Jihu mezi Tuniskem a sousedními státy, a to zejména prostřednictvím Agadirské dohody; vzhledem k tomu, že jednání mezi EU a Tuniskem o volném obchodu musí tato úsilí rozvíjet; |
K. |
vzhledem k tomu, že demokratická přeměna Tuniska je příkladem pro ostatní země regionu; vzhledem k tomu, že dne 26. ledna 2014 schválilo Národní ústavodárné shromáždění novou Ústavu pro Tunisko; vzhledem k tomu, že tato ústava je ukázkovým příkladem, pokud jde o ochranu práv a svobod; vzhledem k tomu, že dne 21. prosince 2014 byl Bádží Kaíd Sibsí zvolen prezidentem Tuniské republiky na základě svobodných, pluralistických a transparentních voleb; |
L. |
vzhledem k tomu, že tuniská občanská společnost svou dynamikou a úrovní vzdělání hraje zásadní roli při přechodu země k demokratickému uspořádání; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby se tato společnost i nadále podílela na procesu politických jednání, včetně jednání, která nyní probíhají; |
M. |
vzhledem k tomu, že tuniský Kvartet pro národní dialog obdržel Nobelovu cenu míru, čímž bylo vyjádřeno uznání jeho úsilí při upevňování demokracie a povzbuzení k pokračování v této cestě; vzhledem k tomu, že je zásadně zapotřebí, aby byla uzavřena příkladná dohoda, která by vyvrátila znepokojení vyjádřené občanskou společností; |
Shrnutí hospodářské, politické a sociální situace v Tunisku
1. |
důrazně odsuzuje teroristické atentáty, které byly spáchány během posledních měsíců v Tunisku a vyžádaly si řadu obětí; konstatuje, že Tunisko čelí velmi vysoké hrozbě terorismu, a opakovaně zdůrazňuje, že v důsledku atentátu na autobus prezidentské ochranky, k němuž došlo dne 24. listopadu 2015, útoku, k němuž došlo 26. června 2015 v letovisku Súsa, a útoku spáchaného 18. března 2015 v muzeu Bardo byla vážně ohrožena turistická letní sezóna v roce 2015, neboť cestovní ruch a související odvětví představují 15 % HDP této země; vyjadřuje plnou solidaritu s Tuniskem a opakovaně potvrzuje svou podporu tuniským orgánům v jejich boji s terorismem s ohledem na dodržování lidských práv a právního státu; |
2. |
konstatuje, že tuniské hospodářství se potýká s velkými potížemi, že v roce 2014 vzrostlo HDP o 2,3 %, že míra nezaměstnanosti se v roce 2015 zvýšila na 15 % aktivního obyvatelstva, že 28,6 % vysokoškolsky vzdělaných lidí je bez zaměstnání a že stoupá míra nezaměstnanosti mezi mladými Tunisany; |
3. |
konstatuje, že mezi Evropskou unií a Tuniskem existuje zřejmá demografická a ekonomická nerovnováha a že tato nerovnováha ospravedlňuje asymetrickou a progresivní strategii v jednání; |
4. |
připomíná, že Tunisko se vyznačuje významnými regionálními rozdíly mezi hlavním městem Tunis a ostatními regiony v zemi, přičemž existují velké odchylky ve vývoji mezi pobřežím a vnitrozemskými oblastmi, zejména pokud jde o míru nezaměstnanosti a dostupnost zdravotní péče a vzdělávání, a že tyto rozdíly by se mohly prohloubit v důsledku změny klimatu; |
5. |
připomíná, že v Tunisku existuje nesoulad v zaměstnanosti v různých odvětvích, na něž se vztahuje obchodní dohoda, který by, pokud nebude překonán, mohl vést k přebytku pracovní síly v zemědělství a k vymizení jiných odvětví důležitých pro diverzifikaci tuniského hospodářství, jako je zpracovatelský a těžební průmysl; |
6. |
poukazuje na skutečnost, že proces přechodu k demokracii je v Tunisku nejúspěšnější ze zemí v regionu a že v rámci zemí na jižním břehu Středozemního moře si země zvolila jedinečný model jak politický, tak hospodářského rozvoje, a žádá Evropskou komisi, aby jej během jednání plně zohlednila; domnívá se, že Unie musí přijmout veškerá možná opatření, aby podpořila Tunisko v jeho procesu přechodu k demokracii s cílem dosáhnout stabilní a pluralitní společnosti; |
7. |
konstatuje, že Tunisko sužuje velmi nestabilní prostředí v regionech, zejména v důsledku konfliktu v sousední Libyi a jednotlivých projevů násilí v Alžírsku; |
8. |
konstatuje, že Tunisko přijalo více než 1,8 milionu libyjských uprchlíků, což představuje 16 % celkového počtu obyvatel v Tunisku; |
Podmínky úspěšné obchodní dohody mezi Evropskou unií a Tuniskem
9. |
vítá zahájení jednání na podzim roku 2015 s cílem uzavřít dohodu o volném obchodu mezi Evropskou unií a Tuniskem na základě mandátu přijatého Radou v roce 2011 záhy po „arabském jaru“; konstatuje, že Tunisko od roku 2011 upevnilo svůj přechod k demokracii, neboť dne 26. ledna 2014 vyhlásilo novou ústavu, dne 26. října 2014 uspořádalo parlamentní volby a dne 23. listopadu 2014 volby prezidentské; |
10. |
domnívá se, že tato dohoda má širší než jen obchodní dimenzi a jejím klíčovým cílem musí nezbytně být přispět ke stabilitě Tuniska, upevnit jeho demokracii a opětovně rozhýbat jeho hospodářství, neboť by měla mít pozitivní dopad jak na spotřební ceny, zaměstnanost a mzdy kvalifikovaných i nekvalifikovaných pracovníků, tak na snížení nerovnosti; žádá, aby těmto zásadním výzvám odpovídal obsah návrhu znění dohody před jejím uzavřením; |
11. |
vybízí vyjednavače, aby s ohledem na značně ekonomické rozdíly obou stran uzavřeli progresivní asymetrickou dohodu a prokázali flexibilitu, schopnost reagovat, inovativnost, transparentnost a schopnost přizpůsobit se v těchto jednáních a zároveň měli na paměti, že tato dohoda poskytující výhody oběma stranám musí být především přínosem pro hospodářství a společnost v Tunisku a v EU, avšak musí rovněž zohledňovat zvláštní specifika, citlivé otázky, kulturu a místní socioekonomické sféry, a nesmí způsobit odklon od tuniského obchodu s ostatními zeměmi v rámci regionu; |
12. |
je potěšen tím, že tuniská vláda předložila pětiletý plán hospodářských reforem (2015–2020), jejichž cílem je snížit míru nezaměstnanosti a nerovnost mezi regiony v zemi a diverzifikovat hospodářskou strukturu; domnívá se, že dohoda o volném obchodu musí být v souladu s cíli tohoto plánu; |
13. |
připomíná, že pro Tunisko se jedná o první obchodní jednání tohoto rozsahu, a že je tudíž důležité, aby k otevírání tuniských hospodářských odvětví docházelo progresivně, postupně a asymetricky a počítalo se s přechodnými obdobími pro citlivá odvětví, přičemž by z jednání byly vyloučeny některé produkty, které obě strany považují za citlivé; |
14. |
považuje za zásadní, aby Tunisku byla ze strany Evropské unie poskytnuta v rámci obchodních jednání značná finanční a technická pomoc a podpora za účelem odpovídajícího provedení jednotlivých ustanovení dohody o volném obchodu; žádá, aby finanční podpora byla poskytována transparentně a byla reálným přínosem pro své příjemce; |
15. |
vítá podporu, kterou poskytuje Evropská investiční banka mnoha projektům v Tunisku; zdůrazňuje, že tato podpora přispívá k diverzifikaci tuniského hospodářství a k vytváření pracovních míst, zejména pro mladé lidi; |
16. |
vítá skutečnost, že Evropská unie učinila z Tuniska jednu z prioritních zemí své politiky sousedství týkající se zemí jižního Středomoří a že Tunisku poskytla půjčku jako makrofinanční pomoc ve výši 300 milionů EUR na provedení hospodářských reforem; |
17. |
žádá nicméně Evropskou unii, stejně jako její členské státy, EIB a Evropskou banku pro obnovu a rozvoj, aby tuniský lid i nadále podporovaly a zintenzivnily programy pomoci a podpory, a to včetně zavedení výjimečných autonomních obchodních opatření, s cílem podpořit proces upevňování demokracie v Tunisku; je potěšen tím, že některé členské státy zavedly „partnerství pro transformaci“ Tuniska; vyzývá Evropskou unii, aby pokračovala v programu omezování nerovnosti mezi jednotlivými regiony, pokud jde o přístup k základní nezbytné zdravotní péči v Tunisku; |
18. |
vyzývá Evropskou unii, aby při jednáních zohlednila specifickou situaci Tuniska, a to zejména v souvislosti s křehkým přechodem k demokracii a rozdílným hospodářským rozvojem Unie a Tuniska, a aby vždy zohlednila i skutečnost, že nejlepším řešením je takové, které přinese výhody oběma stranám; |
19. |
žádá Komisi, aby dohlédla na to, že tato jednání povedou co nejrychleji ke konkrétním přínosům pro evropské a tuniské hospodářství v klíčových odvětvích, stejně jako pro veškeré dotčené hospodářské subjekty, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky; |
20. |
zdůrazňuje, že tato dohoda musí přispět k rozvoji a diverzifikaci tuniského hospodářství, jež je dnes zaměřeno především na zemědělství, a ke snížení regionálních rozdílů a že musí přinést konkrétní prospěch všem Tunisanům a všem Evropanům; |
21. |
vítá významné sociální a ekonomické reformy, které Tunisko provedlo; zdůrazňuje, že by tyto reformy měly nadále pokračovat, a to také během jednání, aby tato země mohla dohodu plně využít; |
22. |
domnívá se, že tato dohoda musí přispět k prohloubení ekonomické spolupráce mezi Evropskou unií a Tuniskem, která již značně pokročila díky zrušení celních poplatků na průmyslové zboží v souladu s dohodou o přidružení; navrhuje tedy nové označení „hospodářské partnerství mezi Evropskou unií a Tuniskem“; |
23. |
vybízí velmi důrazně Komisi a tuniskou vládu, aby zavedly jasný a přesný postup účasti tuniských a evropských občanských společností v průběhu jednání a aby prokázaly inovační přístup; vyjadřuje v této souvislosti uspokojení nad úlohou, již tuniská občanská společnost hrála v první fázi jednání, a žádá, aby konzultace byly otevřené a transparentní a aby více zohledňovaly různorodost všech složek tuniské občanské společnosti, při využití osvědčených postupů shodných s těmi, které byly zavedeny v rámci podobných jednání; |
24. |
vítá v tomto ohledu, že ministerstvo obchodu a řemeslné výroby vytvořilo internetovou stránku věnovanou informacím o prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu pro veřejnost a že vyjednavači mají v úmyslu zveřejnit konečné znění ve třech jazycích; domnívá se, že by se tuniská občanská společnost mohla rovněž podílet na jednáních prostřednictvím výboru pro dohled nad analýzami dopadu; |
25. |
naléhavě žádá Radu, aby zveřejnila mandát k jednání přijatý jednomyslně členskými státy dne 14. prosince 2011; |
26. |
vyjadřuje přání, aby byl zaveden pravidelný dialog mezi parlamenty Tuniska a Evropské unie po celou dobu jednání; vyjadřuje v této souvislosti potěšení nad vytvořením smíšeného parlamentního výboru pro vztahy EU a Tuniska, který bude plnit ústřední úlohu, neboť umožní pravidelné setkávání evropských a tuniských poslanců a reálné kroky navazující na jednání o dohodě o volném obchodu; |
27. |
vyjadřuje přání, aby tento dialog umožnil lépe zhodnotit očekávání a hlavní zájmy obou stran, a tím zlepšit znění dohody; |
28. |
připomíná, že Unie pro Středomoří podporuje rozvoj konkrétních projektů v regionu a může v tomto smyslu v průběhu jednání o dohodě poskytnout odborné podněty; |
29. |
žádá, aby na obou stranách, včetně Evropského parlamentu, byla za účasti tuniských odborníků prováděna precizní a transparentní odvětvová hodnocení týkající se dopadů dohody na různé oblasti, zejména na služby, veřejné zakázky, konkurenceschopnost malých a středních podniků, zaměstnanost, zemědělství, životní prostředí nebo jakékoli jiné prioritní odvětví; bere na vědomí, že si Tunisko přeje, aby od počátku byli zapojeni tuniští odborníci, což zajistí důvěryhodnost údajů z posouzení dopadu v samotném Tunisku; |
30. |
požaduje, aby uvedená posouzení dopadu a odvětvová hodnocení byla financována Evropskou unií a aby jim v souladu s požadavkem řady organizací tuniské občanské společnosti případně předcházela ex post hodnocení společensko-hospodářských dopadů dohody o přidružení z roku 1995; |
31. |
požaduje, aby Komise co nejdříve určila smíšenou či exkluzivní povahu dohody, a dále ji žádá, aby do diskuzí od samého počátku zapojila vnitrostátní parlamenty členských států; |
32. |
zdůrazňuje, že při jednáních musí být brány v úvahu environmentální podmínky ve Středomoří, zvláště nedostatek vody, který znesnadňuje zemědělské činnosti, a že je zapotřebí prosazovat ekonomický model udržitelný z hlediska životního prostředí a řízení přírodních zdrojů; |
33. |
zdůrazňuje, že obchodní jednání s Tuniskem jsou součástí širších evropsko-středomořských obchodních vztahů; trvá na tom, aby se desátá konference ministrů obchodu Unie pro Středomoří, která byla již v roce 2013 odložena na neurčito, konala co nejdříve, s cílem přezkoumat obchodní výzvy v regionu a priority v činnosti, které je třeba stanovit pro následující roky; |
Odvětvové zaměření jednání
34. |
žádá, aby dohoda odpovídajícím způsobem vyzdvihla význam odvětví služeb, které představuje silný potenciál pro růst tuniského hospodářství a mělo by přitahovat strategické investice; domnívá se, že toto obchodní jednání je prvním jednáním s Tuniskem v takovém rozsahu, proto by kapitola o službách měla explicitně uvádět odvětví, v nichž si smluvní strany přejí přijmout závazky, pokud jde o přístup na trh nebo národní zacházení; |
35. |
připomíná, že pro Tunisko má zásadní význam veřejný sektor a že se v něm soustředí většina kvalifikovaných pracovních míst v Tunisku; |
36. |
připomíná, že v Tunisku působí mnoho dynamických začínajících podniků, mikropodniků a malých a středních podniků v oblasti vyspělých technologií, a žádá, aby tato dohoda podpořila jejich schopnosti rozvoje a internacionalizace; bere na vědomí žádost Tunisanů, aby byla do dohody začleněna ambiciózní a vyvážená ustanovení o elektronickém obchodu; |
37. |
vyzývá obě strany, aby, mimo jiné společnými iniciativami, podpořily růst zaměstnanosti, která je základní podmínkou pro hospodářskou obnovu a politickou stabilitu Tuniska; |
38. |
domnívá se, že dohoda musí být prospěšná pro malé výrobce a drobné podnikatele v Tunisku, kteří jsou nezbytnou součástí struktury jeho hospodářství; vybízí k rozvoji pravidelného dialogu mezi podnikateli, profesními organizacemi a vzdělávacími organizacemi, který umožní především prosazovat osvědčené postupy a lépe chápat obtíže a očekávání všech účastníků; |
39. |
domnívá se, že v rámci jednání o kapitole o hospodářské soutěži je třeba postupovat opatrně, postupně a flexibilně vzhledem ke strategické povaze státních podpor pro tuniský hospodářský rozvoj; |
40. |
připomíná, že je důležité vytvořit dvoustranné obchodní komory, které by představovaly stálá fóra umožňující různým aktérům vytvářet vzájemná partnerství a rozvíjet hospodářské a obchodní činnosti; |
41. |
žádá Komisi, aby usnadnila udělování krátkodobých víz pro výkon služeb typu „Move IV“, kde je zapotřebí cestování osob na omezenou dobu za přesně určených podmínek stanovených ve smlouvě a ve vnitrostátních právních předpisech; zdůrazňuje, že nic z toho, co je uvedeno v dohodě, by nemělo bránit Evropské unii ani jejím členským státům, aby uplatňovaly opatření, jimiž se reguluje vstup nebo dočasný pobyt fyzických osob na jejich území, včetně těch opatření, která jsou nezbytná k zajištění řádného pohybu fyzických osob přes jejich hranice, jako je mimo jiné zavedení podmínek vstupu; |
42. |
vyjadřuje přání, aby tato dohoda přispěla k dlouhodobému nastolení příznivé atmosféry v Tunisku, která bude podněcovat dlouhodobé investice do hlavních dynamických ekonomických odvětví s výraznou přidanou hodnotou, jako je cestovní ruch, energetika včetně obnovitelných zdrojů energie, služby v oblasti vyspělých technologií, digitální ekonomika a výměna údajů; vyzývá Komisi, aby začlenila kapitolu o investicích s cílem usnadnit přímé zahraniční investice mezi Evropskou unií a Tuniskem a urychlit zavedení evropsko-středomořského mechanismu usnadnění investic a obchodu, který umožní shromažďovat relevantní informace a údaje, posílí obchodní partnerství a bude prospěšný zejména pro Tunisko; |
43. |
domnívá se, že dohoda by měla obsahovat ustanovení o veřejných zakázkách, přičemž by se však mělo opatrně jednat o stupni otevřenosti jak na evropské tak i na tuniské straně, při současném zohlednění struktury a zvláštních podmínek tuniského hospodářství; |
44. |
domnívá se, že Evropská unie i Tunisko mohou hodně získat díky lepšímu vzájemnému přístupu ke svým zemědělským trhům a že dohoda musí přispět ke snížení cel a odstranění necelních překážek a k lepším postupům vývozu; |
45. |
konstatuje, že Tunisko klade důraz na rozvoj ekologického zemědělství a že je třeba, aby díky této dohodě měly tuniské produkty pocházející z tohoto typu zemědělství možnost dostat se na nové trhy; |
46. |
vyjadřuje přání, aby jednání nepoškodila hospodářství jedné nebo druhé strany; žádá Unii a Tunisko, aby vzaly v úvahu skutečnost, že na obou březích Středozemního moře existuje několik citlivých zemědělských odvětví, pro něž bude během jednání třeba sestavit kompletní seznamy současně se stanovením přechodných období a vhodných kvót, případně je vyloučit z jednání; |
47. |
vybízí Komisi, aby jednala o provedení náročných norem a o vysoké kvalitě v sanitární a fytosanitární oblasti a aby řešila veterinární problémy a problémy v kontrole masa, ovoce a zeleniny, které v Tunisku přetrvávají; vyzývá Komisi, aby přijala ustanovení o technické podpoře specificky zaměřené na pomoc tuniským producentům při dodržování přísnějších sanitárních a fytosanitárních norem Evropské unie; |
48. |
domnívá se, že dohoda musí přispět ke stanovení vysoce kvalitních norem v oblasti udržitelného rozvoje, zejména předpisů v sociální oblasti; |
49. |
očekává, že tuniská vláda a evropské orgány vypracují vhodná ustanovení s cílem jasně určit původ, provenienci a sledovatelnost tuniských produktů a zaručit větší transparentnost pro výrobce, zprostředkovatele a spotřebitele; |
50. |
vyjadřuje přání, aby dohoda obsahovala ambiciózní kapitolu o odvětvích práv duševního vlastnictví, například o uznání a posílené ochraně zeměpisných označení, což zaručí úplné uznání zeměpisných označení Evropské unie a Tuniska, sledovatelnost dotčených produktů a ochranu know-how výrobců; |
51. |
vyzývá Komisi, aby zejména pro účely této dohody rozšířila ochranu zeměpisných označení na výrobky nepocházející ze zemědělství, vzhledem k tomu, že Tunisko ji uplatňuje; |
52. |
vyjadřuje přání, aby dohoda umožnila modernizaci tuniského průmyslu a posílení odbornosti, s cílem pokrýt větší rozsah dodavatelských řetězců konečných výrobků, a tudíž využívat vyšší kvalifikaci a zaměstnávat na místní úrovni kvalifikovanější zaměstnance; |
53. |
vybízí Komisi, aby do dohody začlenila ambiciózní kapitolu o energetice a surovinách, což umožní lepší výzkum a spolupráci v odvětvích elektroenergetiky, plynárenství, větrné a solární energie a dalších obnovitelných zdrojů energie; |
54. |
vyjadřuje přání, aby byla u příležitosti této dohody posílena vědecká spolupráce mezi univerzitami, výzkumnými středisky a instituty odborného vzdělávání v Evropě a Tunisku v oblasti výzkumu, inovací a zavádění nových technologií i obecněji v oblasti kultury a vzdělávání, a aby tyto iniciativy mohly také přispět k podpoře tuniského trhu práce; |
55. |
vítá skutečnost, že Tunisko bylo zahrnuto do evropského výzkumného programu „Horizont 2020“, a naléhavě žádá Komisi a vládu Tuniska, aby do dohody začlenily ambiciózní kapitolu o udržitelném rozvoji, která by podpořila sociální a pracovní normy vysoké úrovně v souladu s ustanoveními úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) a s environmentálními standardy stanovenými v mnohostranných dohodách v této oblasti; |
56. |
připomíná, že Tunisko ratifikovalo všechny úmluvy MOP, ale že podle nezávislého kontrolního orgánu musí zvýšit své úsilí, pokud jde o podporu vyšších pracovních norem; přeje si, aby prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu pomohla Tunisku vypracovat sociální a pracovní normy poskytující lepší ochranu, zejména pokud jde o dodržování odborových práv; očekává, že prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu podpoří v souvislosti s přechodem Tuniska k demokracii a s hrozbou terorismu posílení právního státu a základních svobod, zejména svobody sdružování, projevu a informací; |
57. |
vyzývá Komisi, aby do textu dohody zahrnula ustanovení o lidských právech, na jehož základě by Evropská unie mohla jednostranně pozastavit uplatňování dohody v případě, že by některá smluvní strana porušovala lidská práva; |
58. |
žádá, aby zúčastněné strany zvážily zavedení doložky o řádné daňové správě, která by byla inspirována činností platformy pro řádnou daňovou správu Evropské komise, aby nedocházelo k situacím dvojího nezdanění; |
59. |
vítá společný zájem o prohloubení partnerství pro mobilitu zahájeného dne 3. března 2014 a přeje si, aby byla dokončena dohoda o zjednodušení vydávání víz a dohoda o zpětném přebírání; |
60. |
vyzývá evropské orgány, aby pro případ skutečných nebo možných škod způsobených jednomu nebo více obchodním odvětvím, na něž se dohoda vztahuje, přijaly příslušná vyrovnávací opatření; |
o
o o
61. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Závěry Rady Evropské unie, 11076/15 RELEX 626, ze dne 20.7.2015.
(2) Úř. věst. L 151, 18.6.2015, s. 25.
(3) Úř. věst. L 151, 21.5.2014, s. 9.
(4) http://www.trade-sia.com/tunisia/the-study/?lang=fr
(5) http://www.sia-trade.org/emfta.
(6) Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.
(7) Úř věst. C 261 E, 10.9.2013, s. 21.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/125 |
P8_TA(2016)0062
Činnost evropské veřejné ochránkyně práv v roce 2014
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o výroční zprávě týkající se činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2014 (2015/2231(INI))
(2018/C 035/21)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na výroční zprávu o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2014, |
— |
s ohledem na článek 228 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na články 11, 19, 41, 42 a 43 Listiny základních práv Evropské unie, |
— |
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu 94/262/ESUO, ES, Euratom ze dne 9. března 1994 o pravidlech a všeobecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv (1), |
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv, |
— |
s ohledem na čl. 220 odst. 2 druhou a třetí větu jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Petičního výboru (A8-0020/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že výroční zpráva o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2014 byla oficiálně předložena předsedovi Evropského parlamentu dne 26. května 2015 a že evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová dne 23. června 2015 v Bruselu předložila zprávu Petičnímu výboru; |
B. |
vzhledem k tomu, že Evropský parlament znovu zvolil na svém plenárním zasedání ve Štrasburku dne 16. prosince 2014 do funkce evropského veřejného ochránce práv Emily O’Reillyovou; |
C. |
vzhledem k tomu, že hlavní prioritou evropského veřejného ochránce práv je zajistit, aby byla práva občanů plně respektována, a právo na řádnou správu vyjadřuje i co nejvyšší úroveň její kvality, jež se očekává od orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie; vzhledem k tomu, že klíčová role evropského veřejného ochránce práv spočívá v tom, aby napomáhal orgánům EU zvyšovat míru jejich otevřenosti, účinnosti a vstřícnosti k občanům, v důsledku čehož se posiluje důvěra občanů v Unii; |
D. |
vzhledem k tomu, že z průzkumu Eurobarometru z května 2015 vyplývá, že 40 % občanů Evropské unii důvěřuje a 46 % nikoli; vzhledem k tomu, že ke zlepšení úrovně spokojenosti evropských občanů má zásadní důležitost, aby evropské instituce byly schopny monitorovat se mezi sebou navzájem; |
E. |
vzhledem k tomu, že článek 24 SFEU stanovuje, že „každý občan Unie se může obracet na veřejného ochránce práv ustanoveného v souladu s článkem 228“; |
F. |
vzhledem k tomu, že na základě článku 228 SFEU je evropský veřejný ochránce práv oprávněn provádět šetření týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí; vzhledem k tomu, že v článku 41 Listiny základních práv je stanoveno, že „každý má právo na to, aby jeho záležitosti byly orgány, institucemi a jinými subjekty Unie řešeny nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě“; |
G. |
vzhledem k tomu, že článek 43 listiny stanoví, že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo obracet se na evropského veřejného ochránce práv v případě nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí“, |
H. |
vzhledem k tomu, že první evropský veřejný ochránce práv vymezil, že „nesprávný úřední postup vzniká tehdy, když veřejný orgán nefunguje v souladu s pravidly či principy, které jsou pro něj závazné“ (2); vzhledem k tomu, že se proto vyžaduje, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie neplnily jen své zákonné povinnosti, ale také aby vykonávaly svou službu svědomitě a aby zajistily, že postup vůči občanům bude náležitý a občané budou moci plně využívat svých práv; vzhledem k tomu, že koncept řádné správy by měl být chápán jako neustálý proces jejího zlepšování; |
I. |
vzhledem k tomu, že v roce 2014 se na veřejnou ochránkyni práv obrátilo 23 072 občanů; vzhledem k tomu, že 19 170 občanů obdrželo radu prostřednictvím interaktivních pokynů na jejích internetových stránkách; vzhledem k tomu, že v roce 2014 obdržela veřejná ochránkyně práv 2 079 stížností a 1 823 žádostí o informace; |
J. |
vzhledem k tomu, že z 2 163 stížností, které veřejná ochránkyně práv zpracovala, 736 spadalo do její působnosti a 1 427 do ní nespadalo; |
K. |
vzhledem k tomu, že z 2 163 zpracovaných stížností poskytla veřejná ochránkyně práv v 1 217 případech stěžovateli radu nebo případ předala, ve 621 případě stěžovatele informovala, že nelze poskytnout žádné další poradenství, a v 325 případech zahájila šetření; |
L. |
vzhledem k tomu, že veřejná ochránkyně práv zahájila 342 šetření, z čehož bylo 325 zahájeno na základě stížnosti a 17 z vlastního podnětu; vzhledem k tomu, že uzavřela 400 šetření, z čehož 13 bylo z vlastního podnětu; vzhledem k tomu, že z uzavřených šetření bylo 335 předloženo občany a 52 společnostmi, sdruženími nebo jinými právnickými osobami; |
M. |
vzhledem k tomu, že veřejná ochránkyně práv předala 772 stížností členům Evropské sítě veřejných ochránců práv včetně 86 stížností předaných Petičnímu výboru, 144 Evropské komisi a 524 jiným orgánům a subjektům; vzhledem k tomu, že většina šetření se týkala Komise (59,6 %) a dále evropských agentur (13,7 %), Evropského úřadu pro výběr personálu (EPSO) (9,4 %), jiných orgánů (8,5 %), Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) (3,8 %), Parlamentu (3,5 %) a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (3,2 %); |
N. |
vzhledem k tomu, že 21,5 % z šetření, která veřejná ochránkyně práv uzavřela, se týkalo žádostí o poskytnutí informací a přístupu k dokumentům, 19,3 % úlohy Komise coby strážkyně Smluv, 19,3 % konkursů a výběrových řízení, 16 % institucionálních a programových záležitostí, 11,3 % správy a služebního řádu úředníků, 8,3 % udělování veřejných zakázek a grantů a 6 % plnění smluv; |
O. |
vzhledem k tomu, že z uzavřených šetření bylo 133 případů orgánem vyřešeno nebo uzavřeno v důsledku dohody o smírném řešení a ve 163 případech veřejná ochránkyně práv usoudila, že není důvod k dalšímu šetření; |
P. |
vzhledem k tomu, že v 76 případech nebyl zjištěn nesprávný úřední postup; vzhledem k tomu, že ve 39 případech byl zjištěn nesprávný úřední postup a ve 13 případech se využilo jiného způsobu uzavření případu; vzhledem k tomu, že v případech, kdy byl zjištěn nesprávný úřední postup, veřejná ochránkyně práv 27krát vyslovila kritickou připomínku a 12krát návrh doporučení; |
Q. |
vzhledem k tomu, že délka většiny šetření, která veřejná ochránkyně práv v roce 2014 uzavřela, se pohybovala v rozmezí od 3 do 18 měsíců; vzhledem k tomu, že průměrná délka šetření do jeho uzavření byla 11 měsíců; |
R. |
vzhledem k tomu, že orgány vyhověly 80 % návrhů veřejné ochránkyně práv; vzhledem k tomu, že stále zůstává 20 % návrhů, které byly podány a jimž je potřeba vyhovět; |
S. |
vzhledem k tomu, že Petiční výbor, jenž pouze v roce 2014 obdržel 2 714 petic, je důležitou součástí institucionálního fungování Evropské unie a přibližuje Parlament občanům; vzhledem k tomu, že úzký vztah mezi veřejnou ochránkyní práv a Petičním výborem by zlepšil úroveň demokratického dohledu nad činností evropských orgánů a institucí; |
1. |
schvaluje výroční zprávu za rok 2014 předloženou evropskou veřejnou ochránkyní práv; |
2. |
blahopřeje Emily O’Reillyové k jejímu znovuzvolení evropskou veřejnou ochránkyní práva, jakož i k její výtečné práci; podporuje její cíl napomáhat orgánům Evropské unie v jejich snaze poskytovat občanům a obyvatelům Evropy nejlepší možné služby; je přesvědčen, že zásadní význam mělo zaměření veřejné ochránkyně práv na transparentnost jakožto záruku řádné správy; |
3. |
vítá a plně podporuje skutečnost, že veřejná ochránkyně práv více využívá své pravomoci zahajovat strategická šetření z vlastního podnětu; vítá jmenování koordinátora šetření z vlastního podnětu v jejím úřadě, jakož i zavedení nových interních pravidel pro whistleblowing; oceňuje veřejnou ochránkyni práv za úsilí, jež vynaložila na reorganizaci svého úřadu, což již vedlo ke značným úsporám z důvodu vyšší efektivity; vítá a podporuje přístup veřejné ochránkyně práv zaměřený do budoucnosti, jakož i přijetí nové pětileté strategie „Směrem k roku 2019“, která zavádí strategičtější přístup k řešení systémových problémů a podpoře řádné správy; |
4. |
vítá šetření, jež v roce 2014 veřejná ochránkyně práv zahájila z vlastního podnětu a která se týkají především těchto témat: transparentnost v rámci orgánů EU, transparentnost v oblasti lobbingu a klinických hodnocení, základní práva, etické otázky, účast občanů na procesu rozhodování EU, projekty a programy financované Evropskou unií a politika EU v oblasti hospodářské soutěže; |
5. |
připomíná, že po dlouhou dobu se 20–30 % stížností týká transparentnosti a k nejobvyklejším obtížím, na které stížnosti poukazují, patří skutečnost, že orgány neumožní přístup k dokumentům a/nebo informacím; domnívá se, že otevřenost a přístup veřejnosti k dokumentům podle článku 15 SFEU a článku 42 Listiny je základním prvkem systému institucionálních brzd a protivah; podporuje veškeré iniciativy Komise a dalších institucí EU k zajištění spravedlivého, rychlého a jednoduchého přístupu ke všem dokumentům EU; s uznáním konstatuje, že veřejný rejstřík dokumentů online vedl ke zlepšení transparentnosti; vyzývá veřejnou ochránkyni práv, aby vyšetřila otázky transparentnosti, jež se týkají včasného přístupu Parlamentu k příslušným dokumentům o řízení o nesplnění povinnosti a „EU Pilot“, zejména pokud se vztahují k podaným peticím; je přesvědčen, že musí být určeny a zavedeny vhodné mechanismy k zajištění opravdového interinstitucionálního dialogu; |
6. |
varuje, že stále nedochází k účinnému dodržování všech ustanovení Aarhuské úmluvy a souvisejících předpisů ((ES) č. 1367/2006 a (ES) č. 1049/2001); je přesvědčen, že ze strany Komise je stále velký prostor ke zlepšení v oblasti transparentnosti, zejména pokud jde o dostupnost, kvalitativní i kvantitativní, informací poskytovaných jednotlivým občanům a organizacím občanské společnosti na jejich žádost o přístup k dokumentům; vyzývá ochránkyní, aby provedla šetření na základě rozsáhlé petice č. 0134/2012 o těchto záležitostech s cílem určit a napravit jakýkoli nesprávný úřední postup týkající se uplatňování těchto nařízení ze strany dotyčných institucí EU; |
7. |
vítá šetření veřejné ochránkyně práv případů „otáčivých dveří“ týkajících se vysoce postavených úředníků EU; poznamenává, že veřejná ochránkyně práv prošetřila stížnosti pěti neziskových organizací a prozkoumala 54 spisů Komise; vybízí veřejnou ochránkyni práv, aby pomohla vytvořit a zavést jasná a podrobná kritéria a donucovací mechanismy s cílem určit a prošetřit konflikty zájmů na jakékoliv úrovni orgánů, institucí a agentur EU a případně jim předcházet; |
8. |
je toho mínění, že pojem konflikt zájmů přesahuje pouhou záležitost transparentnosti a že zajistit, že evropská veřejná správa bude od takových konfliktů oproštěna, je základním zájmem ve snaze vybudovat skutečnou evropskou demokracii a ochránit důvěru evropských občanů, úředníků a v institucích; doporučuje veřejné ochránkyni práv, aby ve svých šetřeních zohledňovala ustanovení Úmluvy OSN proti korupci (UNCAC), pokynů OECD k řešení střetu zájmů ve veřejné službě a specifických doporučení organizace Transparency International; |
9. |
podotýká, že v důsledku šetření veřejné ochránkyně práv Komise zveřejnila dokumenty týkající se vstupu Řecka do eurozóny, Evropská centrální banka zveřejnila dopis irské vládě o finanční krizi a Komise vyhověla doporučení veřejné ochránkyně práv a poskytla dokumenty týkající se reformy společné rybářské politiky, třebaže dohoda o reformě byla v tu dobu již uzavřena; |
10. |
vítá pokrok v otevřenosti probíhajících jednání o TTIP, jenž následoval po šetření veřejné ochránkyně práv týkajícím se transparentnosti v těchto jednáních; konstatuje, že Rada od té doby zveřejnila směrnice, které EU při jednání o transatlantickém investičním a obchodním partnerství používá, a že Komise oznámila, jaké jsou její plány na zvýšení transparentnosti lobbingu a rozšíření přístupu k dokumentům, které se partnerství týkají; konstatuje, že občané jsou znepokojeni, pokud jde o transparentnost v jednáních o TTIP; |
11. |
připomíná, že Petiční výbor dostává řadu anonymních stížností od skupin a občanů, jež se týkají nedostatku transparentnosti jednání o TTIP, a to ukazuje na hluboké znepokojení veřejnosti ohledně této záležitosti na evropské úrovni; |
12. |
táže se, zda dlouhé prodlevy v rozhodování v Radě o některých legislativních iniciativách, jako je horizontální antidiskriminační směrnice, která byla zmrazená přes šest let, nebo ratifikace Marrákešské dohody o usnadnění přístupu zrakově postižených osob a osob s postižením znemožňujícím práci s tištěnými dokumenty k publikovaným dílům, nespadají do kategorie nesprávného úředního postupu, jelikož u dotčených občanů vytvářejí značnou frustraci vůči institucím EU; naléhavě vyzývá Radu, a zejména blokující menšiny v Radě, aby podnikly nezbytné kroky k řešení těchto neúnosných situací; navrhuje, aby veřejná ochránkyně práv v mezích svých pravomocí tuto otázku prozkoumala; |
13. |
vítá zvýšenou a nezbytnou pozornost, kterou veřejná ochránkyně práv věnuje transparentnosti v oblasti lobbingu, a její snahu o zavedení povinného rejstříku transparentnosti, který by občanům umožňoval zjistit, kdo se snaží ovlivnit činitele EU s rozhodovací pravomocí; vítá šetření veřejné ochránkyně práv týkající se složení a transparentnosti odborných skupin v Komisi, především těch, které poskytují poradenství v oblasti společné zemědělské politiky (SZP), na niž EU vydává více než třetinu rozpočtu; podporuje její přístup k těmto skupinám a vybízí ji k dalšímu sledování transparentnosti jejich složení s cílem zaručit vyrovnané zastoupení a rovnováhu žen a mužů v široké škále ekonomických a neekonomických zájmových skupin ve všech oblastech politiky; |
14. |
konstatuje, že se v rejstříku transparentnosti již dobrovolně zaregistrovalo přes 7 000 organizací, což odráží rozmanitost veřejných a soukromých stran, s nimiž evropské instituce pracují; schvaluje podporu ochránkyně plánu místopředsedy Timmermanse, aby byl rejstřík povinný; vítá rozhodnutí Komise ze dne 1. prosince 2014, jež ukládá členům Komise i jejím vysoce postaveným pracovníkům povinnost zveřejňovat veškeré kontakty a setkání se zúčastněnými stranami a lobbisty; vítá skutečnost, že by rejstřík měl obsahovat informace o lidských a finančních zdrojích, jež mají lobbistické organizace k dispozici, což je ve větším souladu se stávajícími pravidly a ustanoveními týkajícími se otevřenosti a řádné správy v institucích EU; |
15. |
vybízí veřejnou ochránkyni práv, aby zůstávala bdělá a odhodlaná a aby nadále naléhavě vyzývala Komisi, aby byla plně transparentní, pokud jde o členy a schůze všech skupin odborníků, technologických platforem a agentur; připomíná podmínky, které stanovil v roce 2012, když uvolnil zmrazení rozpočtů skupin odborníků; |
16. |
konstatuje, že v roce 2014 hrála veřejná ochránkyně práv klíčovou úlohu v oblasti transparentnosti údajů klinického hodnocení, protože pomohla vytvořit politiku Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) založenou na aktivním přístupu k transparentnosti; konstatuje, že v říjnu 2014 se EMA rozhodla aktivně zveřejnit zprávy o klinických studiích; vybízí veřejnou ochránkyni práv k tomu, aby nadále sledovala, jak EMA zajišťuje dostupnost údajů o klinickém hodnocení, a aby zaručila dodržení nejvyšších standardů transparentnosti; |
17. |
vyzývá členské státy, aby byly přičinlivější ve své povinné spolupráci s veřejnou ochránkyní práv; |
18. |
naléhavě žádá, aby veřejná ochránkyně práv pokračovala v úsilí o větší transparentnost v oblasti klinických hodnocení, především posuzování kvality výsledků Evropskou agenturou pro léčivé přípravky; připomíná, že toto posuzování musí být založeno na přidané hodnotě inovativních léčivých přípravků a skutečných nákladech na výzkum, což členským státům usnadní zavádění modelů stanovování cen a financování; |
19. |
vyzývá veřejnou ochránkyni práv, aby v mezích svých pravomocí pokračovala v úsilí o větší transparentnost ve výzkumu a vývoji s cílem zajistit dostupnost zdravotní péče; |
20. |
vítá nové nařízení EU o klinických hodnoceních, podle nějž musí být informace o klinických hodnoceních zveřejňovány; konstatuje, že „Mezinárodní den svobodného přístupu k informacím 2014“ organizovaný veřejnou ochránkyní práv byl věnován transparentnosti údajů o klinických hodnoceních; |
21. |
vítá šetření veřejné ochránkyně práv v oblasti ochrany základních práv ve všech případech provádění politiky soudržnosti Evropské unie, ustavené s cílem vytvořit růst a pracovní místa, řešit změnu klimatu a energetickou závislost a snížit chudobu a sociální vyloučení; |
22. |
konstatuje, že třetím největším balíčkem rozpočtových investic po společné zemědělské politice (SZP) a strukturálních fondech je Horizont 2020, jehož rozpočet dosahuje téměř 80 000 milionů EUR, a že se jedná o program klíčový pro hospodářský a sociální rozvoj v budoucnosti; vyzývá veřejnou ochránkyni práv, aby i nadále zaručovala transparentnost celého procesu analýzy a udělování projektů v rámci programu Horizont 2020; |
23. |
vyzývá agenturu Frontex, aby zaručovala dobré podmínky navraceným osobám během letů za účelem jejich navrácení a řádné provádění svého kodexu chování pro společné návratové operace; vítá výzvu veřejné ochránkyně práv, aby agentura Frontex zavedla mechanismus podávání individuálních stížností na případná porušení základních práv; vybízí ji, aby v současné situaci, kdy se zvyšuje počet uprchlíků na hranicích Evropské unie, pokračovala v šetření v této otázce; |
24. |
vítá šetření veřejné ochránkyně práv ke zjištění, zda orgány a instituce EU dodržují svůj závazek zavést interní pravidla pro whistleblowing; připomíná devíti orgánům a institucím EU, na něž se obrátila veřejná ochránkyně práv, aby ji informovaly o pravidlech, která zavedly nebo zamýšlejí zavést; |
25. |
oceňuje veřejnou ochránkyni práv za šetření týkající se práva občanů podílet se na rozhodovacím procesu EU, především šetření, jak funguje evropská občanská iniciativa (ECI); konstatuje, že veřejná ochránkyně práv v roce 2014 vybídla organizátory iniciativ ECI, organizace občanské společnosti a další zainteresované strany, aby poskytly zpětnou vazbu k evropské občanské iniciativě za účelem jejího zlepšení; se znepokojením konstatuje, že představitelé petičních organizací žádají lepší harmonizaci a zlepšení správních metod pro sběr a zaznamenávání podpisů; očekává další návrhy na zlepšení, zejména pokud jde o stávající omezení procesu sběru podpisů, technická a ta, jež se týkají ochrany údajů; vyzývá veřejnou ochránkyni práv, aby sdílela své zkušenosti a přispěla k přezkumu nařízení o evropské občanské iniciativě (ECI); |
26. |
vítá, že orgány vyhověly 80 % návrhů veřejné ochránkyně práv; je znepokojen, že tak ve 20 % případů stále neučinily; je si vědom toho, že návrhy veřejné ochránkyně práv nejsou právně závazné; naléhavě vyzývá orgány, instituce a agentury Unie, aby na kritické připomínky a návrhy doporučení veřejné ochránkyně práv reagovaly rychle, účinně a odpovědně; podporuje veřejnou ochránkyni práv v budoucích šetřeních v rámci svých pravomocí s cílem určit případné mezery transparentnosti v plnění rozpočtu EU, v případě potřeby ve spolupráci s Účetním dvorem, úřadem OLAF a parlamentním Výborem pro rozpočtovou kontrolu; |
27. |
připomíná, že veřejná ochránkyně práv má také možnost, a tudíž i povinnost, kontrolovat Parlament při provádění řádné správy pro občany EU; |
28. |
oceňuje veřejnou ochránkyni práv za její iniciativu před evropskými volbami spočívající v pořádání interaktivní události „Váš seznam přání pro Evropu“ („Your wish list for Europe“), která usilovala o to, aby se občané stali ústředním bodem rozhodování; |
29. |
vybízí veřejnou ochránkyni práv, aby nadále propagovala Evropskou síť veřejných ochránců práv s cílem zlepšit informovanost občanů EU o rozdělení působnosti mezi evropským veřejným ochráncem práv, vnitrostátními veřejnými ochránci práv a Petičním výborem; uznává důležitý příspěvek této sítě v tom, že podporuje výměnu osvědčených postupů a informací o oblastech působnosti a pravomocech svých členů; konstatuje, že 59,3 % stížností zpracovaných v roce 2014 spadalo do působnosti členů sítě; vyzývá svůj petiční výbor, aby byl aktivnějším členem sítě a posílil svou spolupráci se sítí, pokud jde o společné politiky spadající do působnosti Evropské unie; konstatuje, že veřejná ochránkyně práv v roce 2014 tomuto výboru předala 86 stížností; |
30. |
vybízí veřejnou ochránkyni práv, aby ve spolupráci s Evropským účetním dvorem prošetřovala programy a projekty financované Evropskou unií, se zvláštním zřetelem na financování projektů zaměřených na snižování rozdílů v rozvoji; |
31. |
souhlasí s veřejnou ochránkyní práv, že orgány EU mají zaručit, aby byly jejich služby dostupné osobám se zdravotním postižením a aby tyto osoby měly přístup k informacím a komunikačním prostředkům; naléhavě vyzývá orgány k zaručení otevřených, přístupných a dostupných pracovních prostředí pro osoby se zdravotním postižením, aby se tyto osoby mohly účinně a plně podílet na politickém a veřejném životě; |
32. |
vyzývá k navýšení ročního rozpočtu úřadu veřejné ochránkyně práv; |
33. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, evropské veřejné ochránkyni práv, vládám a parlamentům členských států a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným orgánům. |
(1) Úř. věst. L 113, 4.5.1994, s. 15.
(2) „Výroční zpráva evropského veřejného ochránce práv za rok 1999“ (Úř. věst. C 260, 11.9.2000, s. 1).
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/131 |
P8_TA(2016)0063
Výroční zpráva Evropské centrální banky za rok 2014
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o výroční zprávě Evropské centrální banky za rok 2014 (2015/2115(INI))
(2018/C 035/22)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na výroční zprávu Evropské centrální banky za rok 2014, |
— |
s ohledem na čl. 284 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na rozsudek Soudního dvora v případě ze dne 16. června 2015, |
— |
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, zejména na článek 15 tohoto statutu, |
— |
s ohledem na čl. 132 odst. 1 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0012/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že podle poslední podzimní prognózy Komise se očekává zvýšení hospodářského oživení v eurozóně a odhaduje se růst reálného HDP o 1,4 % v roce 2015, o 1,7 % v roce 2016 a 1,8 % v roce 2017; vzhledem k tomu, že základy růstu jsou křehké; vzhledem k tomu, že silná politická podpora provádění udržitelných a sociálně vyvážených reforem je klíčová pro posílení hospodářského růstu; |
B. |
vzhledem k tomu, že podle uvedené prognózy se v eurozóně očekává pozvolný pokles nezaměstnanosti z 11,6 % na konci roku 2014 na 10,5 % na konci roku 2016; vzhledem k tomu, že mezi jednotlivými členskými státy je míra nezaměstnanosti velmi rozdílná, a to v rozptylu od 6,4 % v Německu až po 26,6 % v Řecku; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti zůstává v řadě členských států na alarmující úrovni a dopadá zejména na mladé lidi a dlouhodobě nezaměstnané osoby; |
C. |
vzhledem k tomu, že podle uvedené prognózy by měl fiskální výhled vykázat v eurozóně zlepšení a očekává se snížení schodku veřejných financí (z 2,4 % v roce 2014 na 1,7 % v roce 2016) a veřejného dluhu (z 94 % na konci roku 2014 na 92,5 % na konci roku 2016); |
D. |
vzhledem k tomu, že nízké ceny energií, přestože mají negativní dopad na inflační očekávání, by mohly napomoci hospodářskému oživení; |
E. |
vzhledem k tomu, že tyto procesy jsou podporovány zejména soukromou spotřebou, vývozem a vnějšími faktory, jako je například nízká cena energií, zejména ropy, zatímco soukromé investice v eurozóně se zvyšují jen pozvolně a i nadále zůstávají na úrovni, která je významně nižší oproti úrovni zaznamenané v období před počátkem krize, a relativní podíl investic na HDP již po několik desetiletí soustavně klesá; |
F. |
vzhledem k tomu, že se podle výhledu ECB ze září 2015 očekává, že se průměrná míra inflace v eurozóně poté, co se v prvním pololetí roku 2015 blížila nule, zvýší až na 1,1 % v roce 2016 a na 1,7 % v roce 2017; |
G. |
vzhledem k tomu, že podle čl. 127 odst. 2 SFEU má Evropský systém centrálních bank za úkol „podporovat plynulé fungování platebních systémů“; |
H. |
vzhledem k tomu, že ECB v roce 2014 snížila svou úrokovou sazbu pro hlavní refinanční operace na účinnou spodní mez a úrokovou sazbu vkladové facility na -0,20 %; vzhledem k tomu, že nižší reálné úrokové sazby se neprojevily ani zvýšením úvěrů pro domácnosti a podniky, a zejména malé a střední podniky, přičemž na základě této skutečnosti ECB začala směřovat k opatřením nekonvenční měnové politiky; |
I. |
vzhledem k tomu, že ECB při výkonu své úlohy v oblasti dohledu dosud nebrala vždy dostatečně v úvahu zásadu proporcionality; |
J. |
vzhledem k tomu, že malé a střední podniky jsou páteří evropského hospodářství a že bankovní systém napomáhá zajištění jejich konkurenceschopnosti a růstu; vzhledem k tomu, že zajistit tok úvěrů pro mikropodniky a malé a střední podniky má zásadní důležitost, neboť představují 99 % všech podniků a 80 % všech pracovních míst v Unii, a mají tudíž klíčovou úlohu ve vytváření hospodářského růstu, v tvorbě pracovních míst a při odstraňování sociálních nerovností; vzhledem k tomu, že se objem bankovního úvěrování pomalu zvyšuje; |
K. |
vzhledem k tomu, že ECB v roce 2014 realizovala řadu cílených dlouhodobějších refinančních operací (TLTRO) a programů nákupu vybraných aktiv soukromého sektoru, jejichž účelem bylo podpořit úvěrování reálné ekonomiky; |
L. |
vzhledem k tomu, že 22. ledna 2015 ECB zahájila rozsáhlý program nákupu aktiv ve výši až 1,1 bilionu EUR, jenž má trvat do září 2016 či do okamžiku, než se dosáhne udržitelného směřování inflačního vývoje; |
M. |
vzhledem k tomu, že tím, že se rozhodla zapojovat do programu nákupů dluhopisů, zatížila ECB svou rozvahu vysokou rizikovostí; |
N. |
vzhledem k tomu, že jednotný mechanismus dohledu, který je prvním pilířem bankovní unie, zahájil své plné fungování dne 4. listopadu 2014, kdy na ECB převedl přímý dohled nad 122 největšími bankami v eurozóně; vzhledem k tomu, že u těchto významných bank bylo provedeno komplexní posouzení, jež sestávalo z přezkumu kvality aktiv a zátěžového testu, které bylo dokončeno dne 26. října 2014; vzhledem k tomu, že jednotný mechanismus pro řešení krizí, jenž je druhým pilířem bankovní unie, vstoupil v platnost na počátku roku 2015, zatímco třetí pilíř, kterým je jednotný systém pojištění vkladů, nebyl dosud zřízen; |
1. |
opětovně zdůrazňuje, že územně nevyvážené a mírné oživení eurozóny očekávané v nadcházejících letech bude muset být posíleno a potenciální hospodářský růst bude potřeba navýšit, aby došlo ke snížení vysoké míry nezaměstnanosti, která je zaznamenána v řadě členských států eurozóny a ke snížení dluhové zátěže; zdůrazňuje, že mnoho členských států čelí podobným makroekonomickým výzvám; zdůrazňuje, že je zapotřebí zlepšit podmínky jak pro veřejné, tak soukromé investice zaměřené na posílení růstu a vytváření pracovních míst, a žádá proto, aby bylo vynaloženo další úsilí za účelem zajištění financování reálné ekonomiky; je přesvědčen o tom, že členské státy budou muset provádět udržitelné a sociálně vyvářené strukturální reformy; |
2. |
odsuzuje stávající rozdíl mezi úrokovými sazbami financování malých a středních podniků a sazbami úroků pro větší společnosti, byť se postupně snižují, rozdíl mezi úrokovými sazbami pro malé a velké půjčky a mezi podmínkami úvěrování malých a středních podniků, které se nacházejí v různých zemích eurozóny, i když uznává, že možnosti měnové politiky jsou v tomto směru omezené; v této souvislosti upozorňuje na úlohu úspor a družstevních a vzájemných bank a zdůrazňuje, že regulatorní rámec by měl vyhovovat jejich zvláštnímu způsobu fungování a ctít jejich zvláštní poslání, a orgány dohledu by tato hlediska měly brát v úvahu a zohlednit ve svých postupech a přístupech; |
3. |
zdůrazňuje, že přestože ECB provádí svá opatření usilující o udržení příznivých podmínek pro financování, soukromé a veřejné investice se i nadále v eurozóně pohybují výrazně pod úrovní před začátkem krize; vítá v tomto ohledu, že byl zřízen Evropský fond pro strategické investice (EFSI) a byl také přijat plán Komise na vytvoření skutečné unie kapitálových trhů (UKT), což by mělo diverzifikovat zdroje financování v hospodářství EU, zvýšit přeshraniční investice a zlepšit přístup podniků, zvláště pak malých a středních podniků, k financování; |
4. |
konstatuje, že se ECB v reakci na složité podmínky krize státního dluhu, klesající inflace, poklesu úvěru a pomalého hospodářského růstu a s úrokovými sazbami blízkými k nulové spodní hranici rozhodla využít nekonvenčních nástrojů měnové politiky; |
5. |
bere na vědomí pozitivní, i když ještě mírný, dopad programu nákupu aktiv na peněžní a úvěrovou dynamiku, kdy je poskytován zatím nízký objem půjček podnikům, které však využívají postupného uvolňování úvěrových standardů, pokračuje uvolňování podmínek pro nové úvěry, klesá počet případů, kdy je žádost zamítnuta, roste poptávka po úvěrech a postupně se za první tři čtvrtletí roku 2015 zvýšily soukromé investice, přestože v rámci eurozóny přetrvávají výrazné rozdíly; dále konstatuje, že od zahájení programu nákupu aktiv se počala zvyšovat očekávaná míra střednědobé inflace, která se postupně přibližuje k cílové 2 % úrovni, zatímco rizika deflační pasti se mohla snížit; žádá, aby ECB pokud možno uplatňovala program nákupu aktiv bez diskriminace u všech členských států, a respektovala přitom pravidla, kterými je ECB vázána; |
6. |
očekává, že ECB v souladu s článkem 282 SFEU přispěje obecným hospodářským politikám v Unii a k dosažení jejich cílů, aniž by byl ohrožen její hlavní úkol, kterým je zajištění cenové stability; |
7. |
zdůrazňuje, že příspěvek ECB obnáší úsilí, které je zaměřeno na poskytování úvěrů reálné ekonomice za nízké výpůjční náklady a napomáhání hospodářskému oživení v zájmu vytváření pracovních míst, růstu a udržování stability; |
8. |
je znepokojen možnými nechtěnými a dlouhodobými dopady nekonvenčních nástrojů měnové politiky ECB; bere na vědomí, že ukončení těchto opatření bude velice složitou záležitostí, která musí být důkladně naplánována, aby se zabránilo nezamýšleným narušením trhu, zejména pokud jde o vhodné, obezřetné řízení ukončení v náležitém okamžiku; žádá ECB, aby bedlivě sledovala rizika související s jejími programy nákupů; trvá na tom, že měnová politika nemůže vyřešit fiskální a hospodářské problémy, které v řadě členských států existují, a nemůže být náhradou za nezbytné udržitelné a sociálně vyvážené strukturální reformy, fiskální konsolidaci a cílené investice; |
9. |
volá k obezřetnosti v případě potenciálních rizik pro finanční stabilitu v důsledku prodloužení období nízkých úrokových sazeb v některých z členských států, což může mít negativní dopad na životní pojištění a penzijní plány; konstatuje, že dlouhodobé úrokové sazby odrážejí základní makroekonomické podmínky a rozhodnutí měnové politiky; |
10. |
vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na vylepšení makroobezřetnostního dohledu a dostupných nástrojů politiky, které by zmírňovaly rizika stínového bankovnictví, a to s ohledem na varování ECB uvedené v její výroční zprávě, neboť vzhledem k dlouhodobému stálému nárůstu nebankovní úvěrové činnosti v posledním desetiletí, a to až na hodnotu aktiv 22 bilionů EUR, je třeba vyvinout další iniciativy ke sledování a posuzování slabých míst v rostoucím odvětví stínového bankovnictví; |
11. |
vítá kategorický závazek ECB „učinit vše“ pro záchranu eura, jejž přijala v srpnu 2012; |
12. |
vyvozuje závěr, že program nákupů veřejných a soukromých dluhových cenných papírů na sekundárních trzích by byl účinnější; |
13. |
zdůrazňuje své obavy vyjádřené v rozsudku Soudního dvora ve věci C-62/14 ze dne 16. června 2015, v němž se uvádí, že se ECB může vystavovat při nákupu vládních dluhopisů na sekundárních trzích značnému riziku ztrát, včetně rizika částečného prominutí dluhu; konstatuje, že ve stejném rozsudku je dále vyjasněno, že tím není změněn závěr o tom, že ECB je oprávněna nakupovat vládní dluhopisy na sekundárních trzích a že tyto nákupy nejsou porušením zákazu měnového financování členských států; |
14. |
zdůrazňuje, že vysoká a rozdílná míra veřejného a soukromého zadlužení v některých členských státech, společně se zatím vyřešenými strukturálními slabinami bankovního sektoru, je překážkou pro řádné uplatňování měnové politiky a není v silách nekonvenční měnové politiky, kterou ECB uplatňuje, aby tuto skutečnost sama změnila; |
15. |
vyzývá členské státy eurozóny, na které se vztahuje makroekonomický ozdravný program, aby jednaly v souladu s čl. 7 odst. 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 a provedly komplexní audity svých veřejných financí, což mimo jiné umožní vyhodnotit příčiny, které vedly k hromadění nadměrného dluhu, a zpětně dohledat možné nesrovnalosti; zdůrazňuje, že účelem tohoto auditu by mělo být lépe porozumět minulým chybám, nikoli zahájit ad hoc proces restrukturalizace dluhu, který by mohl v některých zemích opět zažehnout dluhovou krizi; |
16. |
zdůrazňuje, že je třeba zajistit řádné dodržování a prosazování stávajícího rámce pro správu ekonomických záležitostí, aniž by bylo rozlišováno mezi malými a velkými členskými státy, zdůrazňuje, že dodržování střednědobého cíle stavů rozpočtu, které se blíží k rovnováze nebo dosahují přebytku v cyklicky očištěném vyjádření a bez vlivu jednorázových a dočasných opatření, umožní členským státům zvládat běžné cyklické výkyvy a zároveň udržet schodek veřejných financí v mezích 3 % referenční hodnoty HDP; má za to, že v zájmu lepšího udržení stability a růstu by měly být uplatněny veškeré stávající nástroje, které jsou k dispozici v rámci posíleného Paktu o stabilitě a růstu; |
17. |
potvrzuje svůj závazek respektovat nezávislost ECB při provádění měnové politiky, jak je zakotvena ve Smlouvách; má za to, že nezávislost centrální banky je klíčová pro dosažení cíle zachování cenové stability; zdůrazňuje, že všechny vlády a vnitrostátní veřejnoprávní orgány by se měly zdržet toho, aby po ECB požadovaly přijetí určitých konkrétních opatření; |
18. |
připomíná, že v článku 127 SFEU se uvádí, že „aniž je dotčen cíl cenové stability, podporuje ESCB obecné hospodářské politiky v Unii“, což je dále upřesněno v článku 282 SFEU; |
19. |
upozorňuje na článek 123 SFEU, článek 21 Statutu Evropského systému centrálních bank a na článek 7 nařízení Rady (ES) č. 3603/93 ze dne 13. prosince 1993, který zakazuje přímý nákup dluhových nástrojů vydaných EU nebo vnitrostátními orgány veřejné správy nebo subjekty národními centrálními bankami nebo ECB; připomíná však, že tyto nákupy jsou povoleny na sekundárních trzích; |
20. |
vítá, že se ECB pokouší zvýšit inflaci na úroveň těsně pod 2 %, neboť to může rovněž přispět k úspěchu ostatních politik EU a zvýšit konkurenceschopnost, hospodářský růst a vytváření pracovních míst v Evropě, budou-li tento cíl doprovázet cílené investice, ambiciózní a sociálně vyvážené strukturální reformy a fiskální konsolidace; |
21. |
vítá vstřícný krok ECB v podobě uveřejňování shrnutí zápisů z jejích jednání a se zájmem očekává oznámení dalších kroků, které zlepší transparentnost jejího způsobu komunikace; domnívá se, že v této oblasti by bylo možné dosáhnout dalšího pokroku, zejména pokud jde o jednotný mechanismus dohledu; |
22. |
vítá aktuální všeobecnou tendenci hlavních centrálních bank veřejně vysvětlovat měnová rozhodnutí ihned po jejich přijetí, praxi, v níž jde příkladem ECB; dále vítá zveřejnění jasnějších a transparentnějších odpovídajících postupů programu nouzové pomoci v oblasti likvidity (ELA) u platebně schopných finančních institucí (převážně národních bank) s dočasnými problémy s likviditou; |
23. |
připomíná svou žádost, aby výroční zpráva ECB zahrnovala zpětnou vazbu vztahující se na podněty uvedené ve výroční zprávě Evropského parlamentu; domnívá se, že zároveň se svým hodnocením měnových a finančních podmínek by bylo vhodné, pokud by ECB mohla uvést ve svém prohlášení po setkání Rady guvernérů ECB, které se koná každý měsíc, odhad míry výpadku produkce v eurozóně; |
24. |
opětovně připomíná význam čtvrtletního měnového dialogu pro zajištění transparentnosti měnové politiky ve vztahu k Parlamentu a široké veřejnosti; vítá praxi, kdy představitele ECB poskytují přesné a podrobné odpovědi na dotazy poslanců EP; rovněž vítá praxi, kdy ECB poskytuje doplňující informace písemnou formou, nejsou-li odpovědi dané během jednání dostatečné nebo vyčerpávající; |
25. |
zdůrazňuje, že musí být jednoznačně odlišována dohledová role ECB a její funkce v měnové politice, přičemž kombinace obou funkcí by pro ECB neměly vyvolávat střet zájmů; v té souvislosti připomíná hlavní zásadu, že nástroje používané pro utváření politik – v oblasti měnové i dohledu – by měly být zvoleny v závislosti na sledovaném cíli a příslušném problému; |
26. |
zdůrazňuje, že s ohledem na nové povinnosti svěřené ECB v oblasti dohledu a rovněž její poradenskou úlohu v programech Trojky a Čtyřky je nutná demokratická odpovědnost; |
27. |
zdůrazňuje význam organizační nezávislosti Evropské rady pro systémová rizika a vyzývá ECB, aby zvážila, jakým způsobem by bylo možné její nezávislost zvýšit; |
28. |
vyzývá ECB, aby zcela přepracovala návrh na zřízení komplexních souborů analytických údajů o úvěrech (Anacredit), s přihlédnutím zejména k zásadě proporcionality, a aby přitom dbala na to, aby stanovené úrovně prahových hodnot byly odpovídající snaze o minimalizování administrativních nákladů především pro menší finanční instituce; |
29. |
vítá ochotu, kterou vyjádřil Mario Draghi v průběhu měnového dialogu dne 23. září 2015, „informovat Evropský parlament o stanoviscích přijatých ECB“ na půdě subjektů, jako jsou Rada pro finanční stabilitu nebo Basilejský výbor pro bankovní dohled; |
30. |
připomíná, že role ECB zahrnuje i ochranu finanční stability, a tudíž potřebu zajistit dostatek likvidity k tomu, aby se předešlo hromadnému vybírání bankovních vkladů v platebně schopných bankách, které jsou součástí sítě Euro systém; |
31. |
připomíná, že úloha ECB v Trojce a Čtyřce byla kodifikována balíčkem dvou právních předpisů (článek 7 nařízení (EU) č. 472/2013); bere na vědomí rozsudek Soudního dvora ve věci C-62/14 ze dne 16. června 2015 a žádá ECB, aby jej při přijímání svých opatření zohlednila; naléhavě vyzývá ECB, aby znovu posoudila a v případě potřeby posílila svou nezávislost na politických rozhodnutích; |
32. |
vyzývá k důkladnému posouzení způsobu fungování Trojky a zapojení ECB do rámce činnosti Trojky a Čtyřky s cílem vyjasnit rozsah pravomocí a zajistit větší demokratickou zodpovědnost při přijímání a provádění záchranných programů; |
33. |
připomíná zprávu Parlamentu ze dne 28. února 2014 týkající se šetření role a fungování Trojky, v níž je nadcházející Parlament vyzván k dalšímu rozvíjení činnosti vycházející z této zprávy, rozpracování hlavních zjištění a dalšímu šetření; |
34. |
vyzývá členské státy, Radu a ECB, aby usilovaly o genderovou vyváženost v rozhodovacích orgánech ECB a aby věnovaly tomuto hledisku větší pozornost při obměně členů těchto orgánů, zejména v případě Rady guvernérů a výkonné rady; |
35. |
bere na vědomí, že Komise předložila dne 24. listopadu 2015 návrh o evropském systému pojištění vkladů, který se vztahuje na vklady v celé eurozóně; |
36. |
vítá projekt unie kapitálových trhů a jeho potenciál vyvážit možnosti financování, aniž by bylo zapotřebí snížit financování či zachovat jeho stávající úroveň, a to prostřednictvím jejich rozšíření a jejich větší rozmanitostí, čímž přispívá ke snížení nadměrné závislosti zemí eurozóny na bankovním systému a vytváří zásadní ochranný prvek měnové unie; varuje však před tím, aby UKT neodrazovala od bankovnictví zaměřeného na reálnou ekonomiku, neboť je nejvhodnější formou financování menších podniků; |
37. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Evropské centrální bance. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/136 |
P8_TA(2016)0064
Zahájení jednání o dohodě o volném obchodu s Austrálií a Novým Zélandem
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o zahájení jednání o dohodě o volném obchodu s Austrálií a Novým Zélandem (2015/2932(RSP))
(2018/C 035/23)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2015 nazvané „Obchod pro všechny – Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“ (COM(2015)0497), |
— |
s ohledem na společná prohlášení, která dne 29. října 2015 učinili předseda Komise Jean-Claude Juncker a předseda Rady Donald Tusk s předsedou novozélandské vlády Johnem Keyem a dne 15. listopadu 2015 s předsedou australské vlády Malcolmem Turnbullem, |
— |
s ohledem na rámec pro partnerství EU a Austrálie ze dne 29. října 2008 a na společné prohlášení EU a Nového Zélandu o vztazích a spolupráci ze dne 21. září 2007, |
— |
s ohledem na dvoustranné dohody mezi EU a Austrálií, především na dohodu o vzájemném uznávání posuzování shody, certifikátů a označování a na dohodu o obchodu s vínem; |
— |
s ohledem na dvoustranné dohody mezi EU a Novým Zélandem, především na dohodu o hygienických opatřeních použitelných při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty a na dohodu vzájemném uznávání posuzování shody, |
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení, a především na své postoje ze dne 12. září 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Austrálií, kterou se mění Dohoda o vzájemném uznávání posuzování shody, certifikátů a označování mezi Evropským společenstvím a Austrálií (1) a ze dne 12. září 2012 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Novým Zélandem, kterou se mění Dohoda o vzájemném uznávání posuzování shody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem (2) |
— |
s ohledem na komuniké vydané po setkání hlav států a předsedů vlád zemí G20 konaném v Brisbane ve dnech 15.–16. listopadu 2014, |
— |
s ohledem na společné prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a australského ministra zahraničních věcí ze dne 22. dubna 2015 nazvané „Na cestě k užšímu partnerství mezi EU a Austrálií“ a na společné prohlášení předsedy Van Rompuye, předsedy Barrosa a předsedy vlády Keye ze dne 25. března 2014 o prohlubování partnerství mezi Novým Zélandem a Evropskou unií, |
— |
s ohledem na citlivý charakter některých odvětví zemědělství při těchto jednáních, |
— |
s ohledem na již značný počet dohod, o nichž nyní probíhají jednání mezi EU a jejími hlavními obchodními partnery, |
— |
s ohledem na čl. 207 odst. 3 a článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na otázku položenou Komisi ohledně zahájení jednání o dohodě o volném obchodu s Austrálií a Novým Zélandem (O-000154/2015 –B8-0101/2016), |
— |
s ohledem na čl. 128 odst. 5 a čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Austrálie a Nový Zéland patří k nejstarším a nejbližším partnerům EU, neboť sdílíme společné hodnoty a soustavně prosazujeme prosperitu a bezpečnost v rámci systému založeného na pravidlech v celosvětovém měřítku; |
B. |
vzhledem k tomu, že EU, Austrálie a Nový Zéland společně usilují o řešení společných výzev v široké řadě otázek a spolupracují v rámci mnoha mezinárodních fór; |
C. |
vzhledem k tomu, že EU a Nový Zéland jsou smluvními stranami dohody o vládních zakázkách a Austrálie zahájila proces přistoupení k této dohodě; |
D. |
vzhledem k tomu, že EU, Austrálie a Nový Zéland se účastní mnohostranných jednání o další liberalizaci v oblasti environmentálních produktů (dohoda o environmentálním zboží) a obchodu se službami (TiSA); |
E. |
vzhledem k tomu, že Austrálie i Nový Zéland jsou smluvními stranami nedávno uzavřených jednání o transpacifickém partnerství (TPP) i stranami probíhajících jednání o regionálním komplexním hospodářském partnerství (RCEP) ve východní Asii, v němž jsou sdruženi nejdůležitější obchodní partneři Austrálie a Nového Zélandu; |
F. |
vzhledem k tomu, že Austrálie a Nový Zéland jsou dvě země z pouze šesti členských zemí WTO, které ještě nemají preferenční přístup na trh EU, ani za tímto účelem neprobíhají jednání; |
G. |
vzhledem k tomu, že Austrálie a Nový Zéland jsou dvě země, jež jsou plně právními státy a v nichž se v současné době těší životní prostředí i lidská, sociální a pracovní práva silné ochraně; |
H. |
vzhledem k tomu, že uzavření dohod o volném obchodu mezi EU a Austrálií a mezi EU a Novým Zélandem prohloubí obchodní a investiční vztahy, a vzhledem k tomu, že by to nepřicházelo v úvahu, pokud by tyto dohody omezily možnost stran zavést, zachovat nebo posílit jejich sociální, environmentální nebo pracovní normy; |
I. |
vzhledem k tomu, že dne 30. července 2014 uzavřela EU jednání o dohodě o partnerství, vztazích a spolupráci mezi EU a Novým Zélandem a dne 22. dubna 2015 jednání o rámcové dohodě mezi EU a Austrálií; |
J. |
vzhledem k tomu, že EU je pro Austrálii i Nový Zéland třetím nejvýznamnějším obchodním partnerem, přičemž pro EU je Austrálie 21. a Nový Zéland 51. největším obchodním partnerem (2014); |
K. |
vzhledem k tomu, že Nový Zéland je jednou z mála zemí, v jejichž případě Komise uznala, že mají patřičnou úroveň ochrany soukromých údajů; |
L. |
vzhledem k tomu, že uzavření moderních, ambiciózních, vyvážených a komplexních dohod by posunulo hospodářské vztahy na novou úroveň; |
M. |
vzhledem k tomu, že Parlament bude muset přijmout rozhodnutí o udělení souhlasu s případnými dohodami o volném obchodu mezi EU a Austrálií a mezi EU a Novým Zélandem; |
1. |
zdůrazňuje význam, který má prohloubení vztahů mezi EU a asijsko-tichomořským regionem pro hospodářský růst v Evropě, a zdůrazňuje, že se tato skutečnost v obchodní politice Evropské unie odráží; uznává, že Austrálie a Nový Zéland jsou klíčovou součástí této strategie a že rozšíření a prohloubení obchodu s těmito partnery může přispět ke splnění tohoto cíle; |
2. |
vyjadřuje uznání Austrálii i Novému Zélandu za jejich pevné a soustavné odhodlání, pokud jde o vícestrannou obchodní agendu; |
3. |
domnívá se, že plný potenciál dvoustranné a regionální spolupráce Unie lze využít pouze tehdy, budou-li uzavřeny vysoce kvalitní dohody o volném obchodu s Austrálií i Novým Zélandem v duchu reciprocity a vzájemného prospěchu, přičemž za žádných okolností nesmí dojít k oslabení či přesměrování zdrojů a pozornosti od ambice dosáhnout pokroku na vícestranné úrovni nebo plnit již uzavřené vícestranné a dvoustranné dohody; |
4. |
je přesvědčen, že vyjednání dvou oddělených, moderních, ambiciózních, vyvážených a komplexních dohod o volném obchodu s Austrálií a Novým Zélandem v souladu se specifickými rysy jejich ekonomik je pragmatickým krokem při prohlubování dvoustranného partnerství a dalšího posilování stávajících, již vyspělých dvoustranných obchodních dohod a investičních vztahů, a přispělo by ke zmírnění případných negativních účinků nedávno uzavřené dohody o TPP; předpokládá, že výsledek jednání může být vzorem pro budoucí dohody o volném obchodu; |
5. |
vyzývá Komisi, aby v rámci analýzy rozsahu působnosti důkladně posoudila veškeré další příležitosti související s přístupem na trh pro evropské hospodářské subjekty, zejména malé a střední podniky, které nabízí dohody o volném obchodu s Austrálií a Novým Zélandem, a aby je zvážila v porovnání s jakýmikoli možnými defenzivními zájmy, jelikož Austrálie i Nový Zéland mají již poměrně otevřené trhy a v mezinárodním srovnání velmi nízká cla; |
6. |
zdůrazňuje, že se ambiciózní dohody mezi třemi vyspělými ekonomikami musí smysluplným způsobem zabývat investicemi, obchodem se zbožím a službami (v návaznosti na doporučení Evropského parlamentu z poslední doby, pokud jde o zachování politického prostoru a citlivá odvětví), elektronickým obchodem, veřejnými zakázkami, energetikou, státními podniky, hospodářskou soutěží, bojem proti korupci, regulačními otázkami týkajícími se například sanitárních a fytosanitárních překážek, technologickým výzkumem a zejména potřebami malých a středních podniků, a mohly by přispět ke správě celosvětového hospodářství tím, že posílí konvergenci a spolupráci v oblasti mezinárodních standardů, aniž by došlo k jakémukoli oslabení ochrany spotřebitelů (např. bezpečnosti potravin), životního prostředí (např. zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin) nebo úrovně sociální a pracovní ochrany; |
7. |
zdůrazňuje, že v případných dohodách by v samostatné kapitole měly být plně brány v úvahu potřeby a zájmy malých a středních podniků v otázkách týkajících se usnadnění přístupu na trh, aby se vytvořily konkrétní obchodní příležitosti; |
8. |
domnívá se, že propracovaná a ambiciózní kapitola o udržitelném rozvoji, která mimo jiné pokryje základní pracovní normy, čtyři prioritní úmluvy MOP týkající se správy a vícestranné dohody v oblasti životního prostředí, je nedílnou součástí každé případné smlouvy o volném obchodu; domnívá se, že dohoda by měla také zahrnovat vytvoření společného fóra občanské společnosti, které by monitorovalo a podávalo připomínky k jejímu provádění a způsobu, jakým strany respektují dodržování závazků a povinností v oblasti lidských práv, pracovních norem a ochrany životního prostředí; |
9. |
poukazuje na to, že zemědělství je velmi je velmi citlivým odvětvím a že v konečném a vyváženém výsledku, pokud jde o kapitoly týkající se zemědělství a rybolovu, musí být řádně zohledněny zájmy všech evropských producentů, například producentů masa, mléčných výrobků, cukru, obilovin a textilu a producentů v nejvzdálenějších regionech, a to i zavedením přechodných období nebo přiměřených kvót nebo tím, že v necitlivějších odvětvích nebudou přijímány žádné závazky; domnívá se, že jen tak lze posílit konkurenceschopnost a poskytnout výhody jak spotřebitelům, tak producentům; vyzývá k začlenění účinných dvoustranných ochranných opatření, která by zabránila prudkému nárůstu dovozu, jenž by způsobil nebo mohl způsobit vážnou újmu evropským producentům v citlivých odvětvích, a k provedení zvláštních opatření na ochranu citlivých produktů z nejvzdálenějších regionů, zejména vyloučení zvláštních cukrů; |
10. |
zdůrazňuje, že výsledkem jednání musí být silná a vymahatelná ustanovení týkající se uznání a ochrany práv duševního vlastnictví, včetně zeměpisného označení; |
11. |
vyzývá Komisi, aby co nejdříve provedla komplexní hodnocení dopadů případných dohod na udržitelnost, aby mohla řádně posoudit možné zisky a ztráty vyplývající z posílení obchodních a investičních vztahů mezi EU a Austrálií a EU a Novým Zélandem, z nichž by těžili obyvatelé a podniky na obou stranách, včetně nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území; |
12. |
vyzývá Komisi, aby podmínila zahájení jednání s Austrálií a Novým Zélandem tím, že se na začátku jednání všechny strany zavážou k tomu, že jednání proběhnou co nejtransparentněji a při plném dodržení osvědčených postupů stanovených v rámci předchozích jednání a prostřednictvím trvalého dialogu se sociálními partnery a občanskou společností, a aby začlenila příslušnou míru ambicí do analýzy rozsahu působnosti; |
13. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládám a parlamentům Austrálie a Nového Zélandu. |
(1) Úř. věst. C 353 E, 3.12.2013, s. 210.
(2) Úř. věst. C 353 E, 3.12.2013, s. 210.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/139 |
P8_TA(2016)0065
Zavedení kompatibilních systémů registrace zvířat v zájmovém chovu ve všech členských státech
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o zavedení kompatibilních systémů registrace zvířat v zájmovém chovu ve všech členských státech (2016/2540(RSP))
(2018/C 035/24)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na prohlášení Komise ze dne 4. února 2016 o zavedení kompatibilních systémů registrace zvířat v zájmovém chovu ve všech členských státech, |
— |
s ohledem na článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) týkající se provádění společné zemědělské politiky, |
— |
s ohledem na článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se zřízení a fungování jednotného trhu, |
— |
s ohledem na čl. 168 odst. 4 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se opatření ve veterinární a rostlinolékařské oblasti, |
— |
s ohledem na článek 169 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se opatření na ochranu spotřebitele, |
— |
s ohledem na článek 13 SFEU, který stanoví, že při stanovování a uplatňování politik Unie zohledňují Unie a členské státy v plné míře požadavky na dobré životní podmínky zvířat jako vnímajících bytostí, |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 576/2013 ze dne 12. června 2013 o neobchodních přesunech zvířat v zájmovém chovu a na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 577/2013 ze dne 28. června 2013 o vzorových identifikačních dokladech pro neobchodní přesuny psů, koček a fretek, vyhotovení seznamu území a třetích zemí a požadavcích na formát, grafickou úpravu a jazyky prohlášení potvrzujících splnění některých podmínek stanovených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 576/2013, |
— |
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS, |
— |
s ohledem na svůj postoj ze dne 15. dubna 2014 o návrhu nařízení o zdraví zvířat (1), |
— |
s ohledem na závěry 3 050. zasedání Rady pro zemědělství a rybolov ze dne 29. listopadu 2010 o dobrých životních podmínkách psů a koček, |
— |
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi, |
— |
s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 792/2012 ze dne 23. srpna 2012, kterým se stanoví vzor formuláře povolení, potvrzení a dalších dokumentů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 338/97 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi a mění nařízení Komise (ES) č. 865/2006, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 19. května 2015 o bezpečnějším zdravotnictví v Evropě: zlepšení bezpečnosti pacientů a boj proti antimikrobiální rezistenci (2), |
— |
s ohledem na závěry studie mezioborové strategické expertní skupiny pro zvířata v zájmovém chovu na téma zoonóz (projekt CALLISTO), |
— |
s ohledem na první výsledky studie EU o psech a kočkách, s nimiž se obchoduje, kterou na základě prohlášení Komise připojeného k nařízení (EU) č. 576/2013 vypracovalo 12 členských států, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že Komise financovala výzkum životních podmínek psů a koček používaných v komerčních praktikách; |
B. |
vzhledem k tomu, že nevládní organizace, donucovací orgány, příslušné úřady a veterináři předložili důkazy o rostoucím nezákonném obchodu se zvířaty v zájmovém chovu, při němž dochází k rozsáhlému porušování režimu pro přesun těchto zvířat, k obcházení kontrol a k padělání dokladů; |
C. |
vzhledem k tomu, že nevládní organizace, donucovací orgány a příslušné úřady spojují nezákonný obchod se zvířaty v zájmovém chovu, včetně volně žijících a exotických zvířat, se závažnou a organizovanou trestnou činností; |
D. |
vzhledem k tomu, že navzdory nedávným nápravným opatřením přetrvávají vážné obavy v souvislosti s informacemi uvedenými v cestovních dokladech zvířat v zájmovém chovu, zejména ohledně toho, jak lze prokázat uvedený věk dotčeného zvířete; |
E. |
vzhledem k tomu, že zvířata v zájmovém chovu, která jsou předmětem nezákonného obchodu, jsou často odchována ve špatných podmínkách, nedostatečně socializována a více ohrožena nemocemi; vzhledem k tomu, že více než 70 % nových nemocí, které se v posledních desetiletí objevily u lidí, bylo přeneseno ze zvířat a že zvířata v běžném zájmovém chovu jsou nositeli mnoha zoonóz, včetně vztekliny; |
F. |
vzhledem k tomu, že většina členských států již zavedla nějakou formu povinné registrace zvířat v zájmovém chovu a/nebo metody jejich identifikace; vzhledem k tomu, že tyto databáze ve většině případů doposud nejsou vzájemně kompatibilní a že je obtížné důsledně sledovat pohyb zvířat v zájmovém chovu uvnitř EU; |
G. |
vzhledem k tomu, že kompatibilní požadavky na identifikaci a registraci zvířat v zájmovém chovu by výrazně posílily ochranu životních podmínek a zdraví zvířat a veřejného zdraví a umožnily by účinně sledovat zvířata v zájmovém chovu na území Unie; |
H. |
vzhledem k tomu, že některé členské státy (například Nizozemsko a Belgie) již sestavily seznamy zvířat, která jsou vhodná k zájmovému chovu a/nebo k prodeji; |
1. |
poukazuje na pozitivní přínosy zvířat v zájmovém chovu pro životy milionů jednotlivců a rodin v celé EU a potvrzuje, že majitelům by mělo být umožněno s jejich zvířaty bezpečně a kontrolovaně cestovat po celé Unii; |
2. |
vítá zlepšení režimu pro přesun zvířat v zájmovém chovu, která zavedlo nařízení (EU) č. 576/2013, mimo jiné dodatečné bezpečnostní prvky v cestovních dokladech zvířat v zájmovém chovu, a další zlepšení, která budou následovat, jakmile legislativní orgány přijmou právní rámec pro zdraví zvířat; |
3. |
se znepokojením konstatuje, že nevládní organizace, donucovací orgány, příslušné úřady a veterináři předložili jasné důkazy o stále častějším porušování režimu pro přesun domácích zvířat, který je zneužíván ke komerčním účelům; |
4. |
konstatuje, že chybějící vakcinace a vhodná antivirová léčba a nedostatečná veterinární a sanitární péče o zvířata, s nimiž se nezákonně obchoduje pro účely zájmového chovu, často vedou k tomu, že je těmto zvířatům nutné podávat antibiotika; zdůrazňuje, že se tak zvyšuje riziko vzniku antimikrobiální rezistence; |
5. |
se znepokojením konstatuje nárůst zákonného i nezákonného obchodu s volně žijícími zvířaty, která jsou běžně chována v zájmovém chovu; konstatuje, že chování volně žijících druhů zvířat v zájmovém chovu zhoršuje životní podmínky daného zvířete a ohrožuje lidské zdraví a bezpečnost; konstatuje, že uvedený obchod má vážné dopady na přežití druhu, který je předmětem divokého odchytu určeného ke splnění obchodních dodávek; vyzývá Komisi, aby přijala přísná a účinná opatření k řešení nelegálního obchodu se zvířaty v zájmovém chovu, včetně volně žijících zvířat, jež jsou v zájmovém chovu; |
6. |
uznává, že ačkoli mnoho států již zavedlo povinné systémy identifikace a registrace zvířat v zájmovém chovu, přetrvávají určité nesrovnalosti, pokud jde o to, jaký typ informací se shromažďuje, na která zvířata se povinnost identifikace a registrace vztahuje a na které správní úrovni jsou tyto informace shromažďovány; |
7. |
konstatuje, že harmonizace požadavků na identifikaci a registraci psů (Canis lupus familiaris) a koček (Felis silvestris catus) by omezily příležitosti pro padělání dokumentů a nezákonný obchod, a tak by zlepšily životní podmínky zvířat, chránily veřejné zdraví a zdraví zvířat a umožnily účinnou sledovatelnost těchto zvířat na území Unie; |
8. |
vyzývá Komisi, aby poté, co vstoupí v platnost nařízení o přenosných nákazách zvířat, přijala akt v přenesené pravomoci, kterým stanoví pravidla podle článků 109 a 118 uvedeného nařízení týkající se podrobných kompatibilních systémů s prostředky a metodami identifikace a registrace psů (Canis lupus familiaris) a koček (Felis silvestris catus); zdůrazňuje, že v souladu se zákonnými standardy EU ve věci ochrany osobních údajů by měly být respektovány osobní údaje vlastníků a prodejců zvířat v zájmovém chovu; |
9. |
vyzývá Komisi, aby poté, co vstoupí v platnost nařízení o přenosných nákazách zvířat, zvážila přijetí aktů v přenesené pravomoci, kterými stanoví pravidla podle článků 109 a 118 uvedeného nařízení týkající se podrobných kompatibilních systémů s prostředky a metodami identifikace a registrace zvířat v zájmovém chovu vymezených v příloze 1 téhož nařízení; |
10. |
naléhavě vybízí Komisi, aby urychleně zveřejnila závěry studie o životních podmínkách psů a koček používaných v komerčních praktikách; |
11. |
je přesvědčen, že kompatibilní systém identifikace a registrace zvířat v domácím chovu v celé EU přinese výhody nejen pro boj s nezákonným obchodem; je přesvědčen, že tyto výhody zahrnují schopnost vysledovat zdroj epidemií a řešit problém týrání zvířat a další otázky spojené s životními podmínkami zvířat; |
12. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P7_TA(2014)0381.
(2) Přijaté texty, P8_TA(2015)0197.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/142 |
P8_TA(2016)0066
Humanitární situace v Jemenu
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o humanitární situaci v Jemenu (2016/2515(RSP))
(2018/C 035/25)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na svá předchozí usnesení o Jemenu, zejména na usnesení ze dne 9. července 2015 o situaci v Jemenu (1), |
— |
s ohledem na společné prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federicy Mogheriniové (dále jen „místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky“) a komisaře pro humanitární pomoc a řešení krizí Christose Stylianidese ze dne 10. ledna 2016 o útoku na zdravotnické zařízení Lékařů bez hranic v Jemenu, |
— |
s ohledem na prohlášení, které dne 15. prosince 2015 vydal mluvčí Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) o obnově rozhovorů o Jemenu zprostředkovaných OSN, a na společné prohlášení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Federicy Mogheriniové a komisaře pro humanitární pomoc a řešení krizí Christose Stylianidese ze dne 2. října 2015 o Jemenu, |
— |
s ohledem na závěry Rady pro zahraniční věci týkající se Jemenu, zejména na závěry ze dne 20. dubna 2015, |
— |
s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN týkající se Jemenu, zejména na rezoluce 2216 (2015), 2201 (2015) a 2140 (2014), |
— |
s ohledem na prohlášení mluvčího generálního tajemníka OSN ze dnů 10. ledna 2016 a 8. ledna 2016 o Jemenu, |
— |
s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
A. |
vzhledem k tomu, že současná krize v Jemenu je výsledkem toho, že několik po sobě jdoucích vlád nevyšlo vstříc legitimní touze jemenských občanů po demokracii, hospodářském a sociálním rozvoji, stabilitě a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že tento neúspěch vytvořil podmínky pro vypuknutí násilného konfliktu, jelikož se nepodařilo vytvořit inkluzivní vládu a dosáhnout spravedlivého rozdělení moci a jelikož byly systematicky přehlíženy četné případy kmenového napětí v zemi, rozšíření nestability a hospodářské ochromení; |
B. |
vzhledem k tomu, že vojenský zásah v Jemenu pod vedením Saúdské Arábie, o nějž požádal jemenský prezident Abdar Rabbú Mansúr Hádí a při němž byly použity mezinárodně zakázané kazetové bomby, způsobil katastrofální humanitární situaci, jež postihuje obyvatelstvo celé země, má závažné důsledky pro tento region a představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost; vzhledem k tomu, že prvními oběťmi nynější eskalace vojenských střetů je civilní obyvatelstvo Jemenu, které již tak čelí zoufalým životním podmínkám; |
C. |
vzhledem k tomu, že hútijští rebelové obléhají třetí největší jemenské město Taiz a brání dodávkám humanitární pomoci; vzhledem k tomu, že podle Stephena O’Briena, náměstka generálního tajemníka OSN pro humanitární záležitosti a koordinátora nouzové pomoci, potřebuje asi 200 000 civilistů, kteří se tak octli v pasti, naléhavě pitnou vodu, potraviny, lékařskou péči a další životně důležitou pomoc a podporu; |
D. |
vzhledem k tomu, že od začátku konfliktu bylo zabito nejméně 5 979 osob, z toho se téměř v polovině případů jedná o civilisty, a 28 208 osob utrpělo zranění; vzhledem k tomu, že mezi oběťmi jsou stovky žen a dětí; vzhledem k tomu, že pokračující boje mezi různými milicemi, bombardování a rozvrat základních služeb mají na civilní obyvatelstvo alarmující humanitární dopad; |
E. |
vzhledem k tomu, že podle přehledu humanitárních potřeb (HNO) na rok 2016, který byl zveřejněn v listopadu 2015, potřebuje nyní nějakou formu humanitární pomoci 21,2 milionu lidí (82 % populace); vzhledem k tomu, že podobně se odhaduje, že 2,1 milionu obyvatel je v současnosti podvyživených, z toho 1,3 milionu dětí trpí vážnou akutní podvýživou; |
F. |
vzhledem k tomu, že EU v roce 2015 poskytla v souvislosti s krizí v Jemenu a jejími dopady na Africký roh novou humanitární pomoc ve výši 52 milionů EUR; vzhledem k tomu, že EU poskytne až 2 miliony EUR na vytvoření mechanismu OSN pro ověřování a inspekce (UNVIM) pro obchodní dopravu do Jemenu, který usnadní nerušené dodávky zboží a humanitární pomoci do Jemenu; |
G. |
vzhledem k tomu, že podle více zpráv zasáhly vzdušné údery vojenské koalice pod vedením Saúdské Arábie civilní cíle, včetně nemocnic, škol, tržnic, sýpek, přístavů a táborů pro vysídlené osoby, a že vážným způsobem poškodily základní infrastrukturu pro poskytování pomoci a přispěly k závažnému nedostatku potravin a paliva v zemi; vzhledem k tomu, že dne 10. ledna 2016 byla bombardována nemocnice v severním Jemenu podporovaná organizací Lékaři bez hranic (Médecins Sans Frontières (MSF)) a že při zásahu zemřelo nejméně šest lidí, desítka jich byla zraněna, včetně zaměstnanců MSF, a že zdravotnické zařízení bylo vážně poškozeno; vzhledem k tomu, že se jednalo o poslední ze série útoků na zdravotnická zařízení; vzhledem k tomu, že nezvratně poškozeno nebo zničeno bylo také mnoho historických památek a archeologických nalezišť, včetně několika částí historického centra v San'á, které je zapsáno na seznamu světového dědictví UNESCO; |
H. |
vzhledem k tomu, že kvůli omezené přístavní kapacitě a přetížení v důsledku zničené infrastruktury a zařízení se do země dostane pouze 15 % objemu paliv dodávaného před krizí; vzhledem k tomu, že podle integrované klasifikace fází zabezpečování potravin Organizace OSN pro výživu a zemědělství je v současnosti osm provincií – Saada, Hadždža, Hudajda, Taiz, ad-Dáli, Lahdž, Abjan a Hadramaut – zařazeno z hlediska zabezpečování potravin mezi oblasti ve stavu nouze; |
I. |
vzhledem k tomu, že podle organizace Save the Children byly v důsledku bojů nebo nedostatku paliv zavřeny nebo vážně postiženy nemocnice nejméně v 18 z 22 jemenských provincií; vzhledem k tomu, že bylo zejména uzavřeno 153 zdravotních středisek, která předtím zajišťovala výživu více než 450 000 ohrožených dětí, a 158 ambulantních klinik poskytujících základní zdravotní péči téměř půl milionu dětí ve věku do pěti let; |
J. |
vzhledem k tomu, že podle fondu UNICEF má konflikt v Jemenu vážné dopady i na přístup dětí ke vzdělání, neboť bylo zavřeno 3 584 škol, tedy jedna čtvrtina, což znemožnilo školní docházku téměř 2 milionům dětí; vzhledem k tomu, že z toho 860 škol je poškozeno nebo jsou v nich ubytovány vysídlené osoby; |
K. |
vzhledem k tomu, že dne 15. prosince 2015 bylo v celé zemi vyhlášeno příměří, které však je obecně porušováno; vzhledem k tomu, že mírové rozhovory znesvářených stran, které proběhly v polovině prosince 2015 ve Švýcarsku, nepřinesly žádné průlomové řešení, které by vedlo k ukončení konfliktu; vzhledem k tomu, že kvůli pokračujícímu násilí bylo dočasně odloženo obnovení mírových rozhovorů pod vedením OSN a pod záštitou zvláštního vyslance OSN pro Jemen Ismaíla Uld Šajcha Ahmada, jež bylo naplánováno na 14. ledna 2016; |
L. |
vzhledem k tomu, že situace v Jemenu představuje velké riziko pro stabilitu v tomto regionu, zejména v oblasti Afrického rohu, Rudého moře a v širší oblasti Blízkého východu; vzhledem k tomu, že se al-Káidě na Arabském poloostrově (AQAP) podařilo využít zhoršující se politické a bezpečnostní situace v Jemenu a rozšířit svou oblast vlivu a zvýšit počet a rozsah teroristických útoků; vzhledem k tomu, že takzvaný Islámský stát (ISIS) / Dá‘iš zapustil v Jemenu kořeny a spáchal teroristické útoky na šíitské mešity, při kterých zahynuly stovky lidí; |
M. |
vzhledem k tomu, že stabilní a bezpečný Jemen s řádně fungující vládou má zásadní význam pro mezinárodní úsilí v boji proti extremismu a násilí nejen v tomto regionu a také pro mír a stabilitu v samotném Jemenu; |
N. |
vzhledem k tomu, že po vypuknutí války pokračují některé členské státy EU ve schvalování dodávek zbraní a souvisejícího zboží do Saúdské Arábie; vzhledem k tomu, že tyto dodávky porušují společný postoj 2008/944/SZBP ke kontrole vývozu zbraní, který výslovně členským státům zakazuje povolovat zbrojní licence, pokud existuje vážné riziko, že vojenská technika nebo vybavení určené k vývozu mohou být použity k vážnému porušení mezinárodního humanitárního práva a k oslabení míru, bezpečnosti a stability v daném regionu; |
1. |
je hluboce znepokojen dramatickým zhoršováním humanitární situace v Jemenu, která se vyznačuje všeobecným nedostatkem potravin a závažnou podvýživou, plošnými útoky na civilní obyvatelstvo a zdravotnické a humanitární pracovníky a ničení civilní a zdravotnické infrastruktury v důsledku předchozích domácích konfliktů, zintenzivnění leteckých útoků vedených koalicí Saúdské Arábie, pozemních bojů a ostřelování, jež pokračují navzdory opakovaným výzvám k opětovnému ukončení násilností; hluboce lituje ztrát na životech v tomto konfliktu a utrpení osob zasažených boji a vyjadřuje upřímnou soustrast rodinám obětí; znovu potvrzuje, že je odhodlán Jemen a jeho lid nadále podporovat; |
2. |
je velmi znepokojen leteckými útoky koalice vedené Saúdskou Arábií a její námořní blokádou Jemenu, které způsobily smrt tisíců osob, prohloubily destabilizaci Jemenu, ničí fyzickou infrastrukturu v této zemi, vytvořily živnou půdu pro expanzi teroristických a extremistických organizací, jako je Islámský stát / Dá’iš a AQAP a vyostřily již tak kritickou humanitární situaci; důrazně odsuzuje rovněž destabilizující a násilné činy Hútiů podporovaných Íránem, mimo jiné obléhání města Taiz, které má na jeho obyvatele dramatické humanitární dopady; |
3. |
zdůrazňuje, že je třeba pod vedením OSN zahájit koordinovanou humanitární akci, a naléhavě vyzývá všechny země, aby přispěly k řešení humanitárních potřeb; naléhavě vyzývá všechny strany, aby v souladu se zásadou nestrannosti, neutrality a nezávislosti umožnily OSN a mezinárodním humanitárním organizacím vstup a dodávky nezbytně nutných potravin, léků, paliv a další potřebné pomoci, aby byly uspokojeny naléhavé potřeby civilistů zasažených krizí; vyzývá k okamžitému přerušení bojů z humanitárních důvodů, aby bylo možné obyvatelům Jemenu poskytnout životně důležitou pomoc; připomíná proto, že je naprosto zásadní, aby byla dále usnadněna obchodní doprava do Jemenu; |
4. |
vyzývá všechny strany, aby dodržovaly mezinárodní humanitární právo a mezinárodní ujednání v oblasti lidských práv a zajistily tak ochranu civilistů a aby se již přímo nezaměřovaly na civilní infrastrukturu, zejména na zdravotnická zařízení a systémy pro zásobování vodou; žádá o nezávislé vyšetření všech obvinění ze zneužívání, mučení, cíleného zabíjení civilistů a jiných případů porušování mezinárodních právních předpisů v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva; |
5. |
připomíná všem stranám, že nemocnice a zdravotnický personál jsou pod výslovnou ochranou mezinárodního humanitárního práva a že úmyslné útoky na civilisty a civilní infrastrukturu jsou válečným zločinem; žádá nestranné a nezávislé vyšetření všech obvinění z porušování mezinárodních ujednání v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, včetně posledních útoků na humanitární infrastrukturu a pracovníky; vyzývá všechny strany, aby respektovaly lidská práva a svobody všech občanů Jemenu, a zdůrazňuje, že je důležité zvýšit bezpečnost všech osob, které působí v mírových a humanitárních misích v této zemi, včetně humanitárních pracovníků, lékařů a novinářů; |
6. |
vyzývá EU, aby účinně prosazovala dodržování mezinárodního humanitárního práva, jak je stanoveno v příslušných obecných zásadách EU; zejména zdůrazňuje, že EU musí v rámci svých politických rozhovorů se Saúdskou Arábií poukazovat na nutnost dodržování mezinárodního humanitárního práva a v případě, že tyto rozhovory nepřinesou žádné výsledky, zvážit jiná opatření v souladu s obecnými zásadami EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva; |
7. |
vyzývá místopředsedkyni, vysokou představitelku, aby iniciovala uvalení zbrojního embarga EU na Saudskou Arábii na základě závažných tvrzení o porušování mezinárodního humanitárního práva Saudskou Arábií v Jemenu a na základě skutečnosti, že pokud by byl i nadále povolen prodej zbraní do Saudské Arábie, došlo by k porušení ustanovení společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008; |
8. |
domnívá se, že Saúdská Arábie a Írán mají zásadní význam pro řešení krize, a naléhavě obě strany vyzývá, aby pragmaticky a v dobré víře usilovaly o ukončení bojů v Jemenu; |
9. |
zdůrazňuje, že obnovit mír a zachovat jednotu, svrchovanost, nezávislost a územní celistvost Jemenu lze pouze na základě širokého politického konsensu a prostřednictvím inkluzivních jednání; vyzývá všechny strany, aby se co nejdříve, bez předběžných podmínek a v dobré víře zapojily do nového kola rozhovorů a také aby své neshody řešily prostřednictvím dialogu a konzultací, odmítly násilí jako prostředek k dosažení politických cílů a zdržely se provokací a jednostranných akcí, které by znemožňovaly dosáhnout politického řešení; podporuje úsilí zvláštního vyslance OSN Ismaíla Uld Šajcha Ahmada o uspořádání mírových rozhovorů pod záštitou OSN v souladu s iniciativou Rady pro spolupráci v Zálivu, výsledky konference o národním dialogu a příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN, zejména rezolucemi 2140 (2014) a 2216 (2015); |
10. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi Rady pro spolupráci v Zálivu, generálnímu tajemníkovi Ligy arabských států a vládě Jemenu. |
(1) Přijaté texty, P8_TA(2015)0270.
II Sdělení
SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE
Evropský parlament
Úterý, 2. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/146 |
P8_TA(2016)0030
Žádost, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity
Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o žádosti, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity (2015/2313(IMM))
(2018/C 035/26)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na žádost, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity, kterou dne 13. srpna 2015 předložil nejvyšší státní zástupce Polské republiky v souvislosti s řízením, které má zahájit hlavní inspektor pro silniční dopravu Polské republiky (č.j. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475), a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 29. října 2015, |
— |
s ohledem na skutečnost, že se Robert Jarosław Iwaszkiewicz vzdal svého práva na vyjádření podle čl. 9 odst. 5 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie a na čl. 6 odst. 2 aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách ze dne 20. září 1976, |
— |
s ohledem na rozsudky Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008, 19. března 2010, 6. září 2011 a 17. ledna 2013 (1), |
— |
s ohledem na čl. 105 odst. 2 a článek 108 Ústavy Polské republiky a na čl. 7b odst. 1 a na čl. 7c odst. 1, ve spojení s článkem 10b polského zákona ze dne 9. května 1996 o výkonu mandátu poslance a senátora, |
— |
s ohledem na čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1 a článek 9 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0015/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že nejvyšší státní zástupce Polské republiky postoupil žádost hlavního inspektora pro silniční dopravu Polské republiky o zbavení poslance Evropského parlamentu za Polskou republiku Roberta Jarosława Iwaszkiewicze imunity, a to v souvislosti s přestupkem podle čl. 92a přestupkového zákona ze dne 20. května 1971, ve spojení s čl. 20 odst. 1 zákona o silničním provozu ze dne 20. června 1997; |
B. |
vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie musí poslanci Evropského parlamentu požívat na území vlastního státu imunity přiznávané členům parlamentu tohoto členského státu; |
C. |
vzhledem k tomu, že čl. 105 odst. 2 a článek 108 Ústavy Polské republiky stanoví, že poslanec nebo senátor nemůže být trestně stíhán bez souhlasu Sejmu nebo Senátu; |
D. |
vzhledem k tomu, že rozhodnutí o tom, zda bude Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity či nikoli, přísluší Evropskému parlamentu; |
E. |
vzhledem k tomu, že Robert Jarosław Iwaszkiewicz je obviněn z toho, že nedodržel povolenou rychlost v zastavěné oblasti; |
F. |
vzhledem k tomu, že údajný přestupek Roberta Jarosława Iwaszkiewicze nemá přímou či zřejmou spojitost s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu; |
G. |
vzhledem k tomu, že Parlament neshledal v tomto případě žádný důkaz, že by se jednalo o fumus persecutionis, tedy o dostatečně závažné a konkrétní podezření, že uvedená žádost je předložena s úmyslem způsobit dotčenému poslanci politickou újmu; |
1. |
rozhodl, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal příslušnému orgánu Polské republiky a Robertu Jarosławovi Iwaszkiewiczovi. |
(1) Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. května 1964, Wagner v. Fohrmann a Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986, Wybot v. Faure a další, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; rozsudek Tribunálu ze dne 15. října 2008, Mote v. Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2008, Marra v. De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; rozsudek Tribunálu ze dne 19. března 2010, Gollnisch v. Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; rozsudek Tribunálu ze dne 17. ledna 2013, Gollnisch v. Parlament, T-346/11, ECLI:EU:T:2013:23.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/148 |
P8_TA(2016)0031
Žádost, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity
Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o žádosti, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity (2015/2240(IMM))
(2018/C 035/27)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na žádost, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity, kterou dne 13. srpna 2015 předložil nejvyšší státní zástupce Polské republiky v souvislosti s řízením, které má zahájit hlavní inspektor pro silniční dopravu Polské republiky (č.j. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475), a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 9. září 2015, |
— |
s ohledem na skutečnost, že se Robert Jarosław Iwaszkiewicz vzdal svého práva na vyjádření podle čl. 9 odst. 5 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie a na čl. 6 odst. 2 aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách ze dne 20. září 1976, |
— |
s ohledem na rozsudky Soudního dvora Evropské unie ze dne 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008, 19. března 2010, 6. září 2011 a 17. ledna 2013 (1), |
— |
s ohledem na čl. 105 odst. 2 a článek 108 Ústavy Polské republiky a na čl. 7b odst. 1 a na čl. 7c odst. 1 ve spojení s článkem 10b polského zákona ze dne 9. května 1996 o výkonu mandátu poslance a senátora, |
— |
s ohledem na čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1 a článek 9 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0016/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že nejvyšší státní zástupce Polské republiky postoupil žádost hlavního inspektora pro silniční dopravu Polské republiky o zbavení poslance Evropského parlamentu za Polskou republiku Roberta Jarosława Iwaszkiewicze imunity, a to v souvislosti s přestupkem podle čl. 92a přestupkového zákona ze dne 20. května 1971, ve spojení s čl. 20 odst. 1 zákona o silničním provozu ze dne 20. června 1997; |
B. |
vzhledem k tomu, že podle článku 9 Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie musí poslanci Evropského parlamentu požívat na území vlastního státu imunity přiznávané členům parlamentu tohoto členského státu; |
C. |
vzhledem k tomu, že čl. 105 odst. 2 a článek 108 Ústavy Polské republiky stanoví, že poslanec nebo senátor nemůže být trestně stíhán bez souhlasu Sejmu nebo Senátu; |
D. |
vzhledem k tomu, že rozhodnutí o tom, zda bude Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity či nikoli, přísluší Evropskému parlamentu; |
E. |
vzhledem k tomu, že Robert Jarosław Iwaszkiewicz je obviněn z toho, že nedodržel povolenou rychlost v zastavěné oblasti; |
F. |
vzhledem k tomu, že údajný přestupek Roberta Jarosława Iwaszkiewicze nemá přímou či zřejmou spojitost s výkonem mandátu poslance Evropského parlamentu a netýká se ani vyjádřených názorů či hlasování při výkonu mandátu poslance Evropského parlamentu pro účely článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie; |
G. |
vzhledem k tomu, že Parlament neshledal v tomto případě žádný důkaz, že by se jednalo o fumus persecutionis, tedy o dostatečně závažné a konkrétní podezření, že uvedená žádost je předložena s úmyslem způsobit dotčenému poslanci politickou újmu; |
1. |
rozhodl, aby byl Robert Jarosław Iwaszkiewicz zbaven imunity; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal příslušnému orgánu Polské republiky a Robertu Jarosławovi Iwaszkiewiczovi. |
(1) Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. května 1964, Wagner v. Fohrmann a Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986, Wybot v. Faure a další, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; rozsudek Tribunálu ze dne 15. října 2008, Mote v. Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2008, Marra v. De Gregorio a Clemente, C- 200/07 a C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; rozsudek Tribunálu ze dne 19. března 2010, Gollnisch v. Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; rozsudek Tribunálu ze dne 17. ledna 2013, Gollnisch v. Parlament, T-346/11, ECLI:EU:T:2013:23.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/150 |
P8_TA(2016)0032
Žádost, aby byl Florian Philippot zbaven imunity
Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o žádosti, aby byl Florian Philippot zbaven imunity (2015/2267(IMM))
(2018/C 035/28)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na žádost, aby byl Florian Philippot zbaven imunity, kterou dne 2. září 2015 předložilo Ministerstvo spravedlnosti Francouzské republiky v souvislosti se soudním řízením ve věci pomluvy probíhajícím u soudu prvního stupně v Nanterre (pod referenčním č. JIJI215000010) a která byla oznámena na plenárním zasedání dne 16. září 2015, |
— |
poté, co byl Florian Philippot dostal možnost vyjádřit se, v souladu s čl. 9 odst. 5 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na články 8 a 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie a na čl. 6 odst. 2 aktu ze dne 20. září 1976 o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách, |
— |
s ohledem na rozsudky Soudního dvora Evropské unie ze dnů 12. května 1964, 10. července 1986, 15. a 21. října 2008, 19. března 2010, 6. září 2011 a 17. ledna 2013 (1), |
— |
s ohledem na článek 26 Ústavy Francouzské republiky, |
— |
s ohledem na čl. 5 odst. 2, čl. 6 odst. 1 a článek 9 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0014/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že francouzské soudní orgány požádaly o zbavení Floriana Philippota imunity v souvislosti s trestním řízením, které iniciovala třetí země; |
B. |
vzhledem k tomu, že článek 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie stanoví, že poslanci Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce; |
C. |
vzhledem mimo jiné k tomu, že podle článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie požívají poslanci Evropského parlamentu na území vlastního státu imunity přiznávané členům parlamentu tohoto státu; |
D. |
vzhledem k tomu, že článek 26 Ústavy Francouzské republiky stanoví, že „žádný poslanec parlamentu nesmí být trestně stíhán, vyšetřován, zadržen nebo vyslýchán pro své názory, které vyjádří během výkonu své funkce nebo při hlasování během výkonu své funkce“ a že „žádný poslanec parlamentu nesmí být kvůli trestnému činu zatčen a nesmějí být proti němu použita ani žádná jiná svobodu odnímající či omezující opatření“, aniž by to schválil parlament; |
E. |
vzhledem k tomu, že Florian Philippot byl vládou třetí země, konkrétně Kataru, obviněn z toho, že tento stát v průběhu rozhlasového vysílání dne 9. ledna 2015 a televizního vysílání dne 19. ledna 2015 očernil, kdy naznačil, že Katar financuje terorismus; |
F. |
vzhledem k tomu, že jak ustanovení článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, tak ustanovení článku 26 francouzské ústavy zakazují vedení jakéhokoli občanskoprávního či trestněprávního řízení s poslanci v souvislosti s jejich názory vyjádřenými během výkonu jejich funkce; |
G. |
vzhledem k tomu, že „předpisy zakotvené ve francouzském systému na ochranu zástupců lidu při výkonu jejich funkce jsou z roku 1789 a vycházejí z úcty k vůli lidu a z nutnosti umožnit voleným zástupcům vykonávat svůj mandát v demokratickém státě svobodně, beze strachu z právních kroků či zásahů ze strany výkonných nebo soudních orgánů“ (2); |
H. |
vzhledem k tomu, že v případě poslance Evropského parlamentu se imunita týká nejen názorů vyjádřených poslancem na oficiálních schůzích Parlamentu, ale také jeho názorů vyjádřených na jiných místech, například ve sdělovacích prostředcích, pokud existuje „souvislost mezi vyjádřeným názorem a parlamentní funkcí“ (3); |
I. |
vzhledem k tomu, že vyjádření názorů na zahraniční politiku Evropské unie nebo třetích zemí na veřejnosti patří k výkonu funkce poslance Evropského parlamentu; |
J. |
vzhledem k tomu, že nebyly tudíž splněny podmínky pro zbavení Floriana Philippota imunity; |
K. |
vzhledem k tomu, že pokud by se mělo za to – což se ovšem nemá –, že článek 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie nelze na tento případ uplatnit, pak by žádost francouzských orgánů musela být posuzována jako žádost ve smyslu článku 9 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie a čl. 26 odst. 2 Ústavy Francouzské republiky, tedy jako žádost o souhlas s tím, aby byl Florian Philippot „kvůli trestnému činu zatčen nebo aby proti němu byla použita jiná svobodu odnímající či omezující opatření“; |
L. |
vzhledem k tomu, že účelem poslanecké imunity je obecně vzato umožnit orgánům legislativní moci vykonávat jejich ústavní funkci bez jakýchkoli nežádoucích vnějších zásahů, zejména zásahů ze strany výkonné moci (4); vzhledem k tomu, že je zjevné, že tato zásada se vztahuje i na soudní řízení, která by iniciovala třetí země a v nichž by byl poslanec obviněn z pomluvy; |
M. |
vzhledem k tomu, že není tedy nutné zkoumat, zda se jedná o fumus persecutionis, tedy zda podání trestní žaloby mělo vést k poškození politické činnosti poslance; |
1. |
rozhodl, aby Florian Philippot nebyl zbaven imunity; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby toto rozhodnutí a zprávu příslušného výboru neprodleně předal příslušným orgánům Francouzské republiky a Florianu Philippotovi. |
(1) Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. května 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986, Wybot/Faure a další, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; rozsudek Tribunálu ze dne 15. října 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. října 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; rozsudek Tribunálu ze dne 19. března 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; rozsudek Tribunálu ze dne 17. ledna 2013, Gollnisch v. Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.
(2) Rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 17. prosince 2002, A./Velká Británie, odstavec 47.
(3) Rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, odstavec 33;
(4) Parliamentary Immunity. A Comprehensive Study of the Systems of Parliamentary Immunity of the United Kingdom, France, and the Netherlands in a European Context, Sascha Hardt, Intersentia, Ius Commune Europaeum Series, č. 119, ISBN 978-1-78068-191-7, Maastricht, červenec 2013.
III Přípravné akty
EVROPSKÝ PARLAMENT
Úterý, 2. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/152 |
P8_TA(2016)0025
Pravidla upravující přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (kodifikované znění) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))
(Řádný legislativní postup – kodifikace)
(2018/C 035/29)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2015)0008), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 77 odst. 2 písm. b) a e) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0008/2015), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 20. prosince 1994 o zrychlené pracovní metodě pro úřední kodifikaci právních předpisů (1), |
— |
s ohledem na články 103 a 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0359/2015), |
A. |
vzhledem k tomu, že poradní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise došla jednomyslně k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
1. |
přijímá svůj níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
(1) Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2.
P8_TC1-COD(2015)0006
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 2. února 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/…, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (kodifikované znění)
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/399.)
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/153 |
P8_TA(2016)0026
Změna Protokolu o těžkých kovech z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 ***
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změny Protokolu o těžkých kovech z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))
(Souhlas)
(2018/C 035/30)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08648/2015), |
— |
s ohledem na změnu Protokolu o těžkých kovech z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 (08648/2015 ADD 1), |
— |
s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0157/2015), |
— |
s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec, čl. 99 odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0002/2016), |
1. |
uděluje souhlas s přijetím změn protokolu; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/154 |
P8_TA(2016)0027
Změna Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 ***
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 k návrhu rozhodnutí Rady o přijetí změn Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 (08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))
(Souhlas)
(2018/C 035/31)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08651/2015), |
— |
s ohledem na změny Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 (08651/2015 ADD1 a ADD2), |
— |
s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 192 odst. 1 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0158/2015), |
— |
s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na doporučení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0001/2016), |
1. |
uděluje svůj souhlas s přijetím změn protokolu; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/155 |
P8_TA(2016)0028
Dohoda o spolupráci mezi Eurojustem a Ukrajinou *
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o návrhu prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření dohody o spolupráci mezi Eurojustem a Ukrajinou ze strany Eurojustu (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))
(Konzultace)
(2018/C 035/32)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Rady (11592/2015), |
— |
s ohledem na čl. 39 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii ve znění Amsterodamské smlouvy a článek 9 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0300/2015), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (1), zejména na čl. 26a odst. 2 tohoto rozhodnutí, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A8-0007/2016), |
1. |
schvaluje návrh Rady; |
2. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
3. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a Eurojustu. |
(1) Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/156 |
P8_TA(2016)0029
Dohoda o spolupráci mezi Eurojustem a Černou Horou *
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o návrhu prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Dohody o spolupráci mezi Eurojustem a Černou Horou ze strany Eurojustu (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS))
(Konzultace)
(2018/C 035/33)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Rady (11596/2015), |
— |
s ohledem na čl. 39 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii ve znění Amsterodamské smlouvy a na článek 9 Protokolu č. 36 o přechodných ustanoveních, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0299/2015), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/187/SVV ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti (1), a zejména na čl. 26a odst. 2 tohoto rozhodnutí, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0008/2016), |
1. |
schvaluje návrh Rady; |
2. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
3. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a Eurojustu. |
(1) Úř. věst. L 63, 6.3.2002, s. 1.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/157 |
P8_TA(2016)0033
Zřízení evropské platformy pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při předcházení nehlášené práci a odrazování od ní (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2018/C 035/34)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2014)0221), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0144/2014), |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na odůvodněné stanovisko předložené Dolní sněmovnou Spojeného království v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. září 2014 (1), |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 7. října 2014 (2), |
— |
s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 20. listopadu 2015 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0172/2015), |
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
(1) Úř. věst. C 458, 19.12.2014, s. 43.
(2) Úř. věst. C 415, 20.11.2014, s. 37.
P8_TC1-COD(2014)0124
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 2. února 2016 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/…, kterým se zřizuje evropská platforma pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí (EU) 2016/344.)
Středa, 3. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/158 |
P8_TA(2016)0035
Dohoda o přidružení EU-Moldavsko: ochranná doložka a mechanismus proti obcházení***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, jímž se provádí ochranná doložka a mechanismus proti obcházení, které umožňují dočasné pozastavení celních preferencí obsažených v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2018/C 035/35)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2015)0154), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0092/2015), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 16. prosince 2015 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0364/2015), |
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
P8_TC1-COD(2015)0079
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 3. února 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady /EU) …/2016, kterým se provádí ochranná doložka a mechanismus proti obcházení stanovené v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/400.)
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/159 |
P8_TA(2016)0036
Dohoda o přidružení EU-Gruzie: mechanismus proti obcházení ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. února 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, jímž se provádí mechanismus proti obcházení opatření, který umožňuje dočasné pozastavení celních preferencí stanovených Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2018/C 035/36)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2015)0155), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 207 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0091/2015), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 16. prosince 2015 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0365/2015), |
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
P8_TC1-COD(2015)0080
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 3. února 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/…, kterým se provádí mechanismus proti obcházení opatření stanovený v Dohodě o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/401.)
Čtvrtek, 25. února 2016
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/160 |
P8_TA(2016)0052
Zmocnění Rakouska k podepsání a ratifikaci Haagské úmluvy ze dne 15. listopadu 1965 a zmocnění Malty k přistoupení k této úmluvě ***
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se Rakouská republika zmocňuje, aby v zájmu Evropské unie podepsala a ratifikovala Haagskou úmluvu ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních, a Malta se zmocňuje, aby k této úmluvě v zájmu Evropské unie přistoupila (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))
(Souhlas)
(2018/C 035/37)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (13777/2015), |
— |
s ohledem na Haagskou úmluvu ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních (13777/15/ADD1), |
— |
s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 81 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0401/2015), |
— |
s ohledem na stanovisko Soudního dvora ze dne 14. října 2014 (1), |
— |
s ohledem na čl. 99 odst. 1 první a třetí pododstavec a odst. 2 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na doporučení Výboru pro právní záležitosti (A8-0018/2016), |
1. |
souhlasí s návrhem rozhodnutí Rady, kterým se Rakouská republika zmocňuje, aby v zájmu Evropské unie podepsala a ratifikovala Haagskou úmluvu ze dne 15. listopadu 1965 o doručování soudních a mimosoudních písemností v cizině ve věcech občanských a obchodních, a Malta se zmocňuje, aby k této úmluvě v zájmu Evropské unie přistoupila; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Stálému výboru Haagské konference mezinárodního práva soukromého. |
(1) Stanovisko Soudního dvora ze dne 14. října 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/161 |
P8_TA(2016)0053
Dohoda EU-San Marino o automatické výměně informací o finančních účtech *
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Republikou San Marino, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, jménem Evropské unie (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))
(Konzultace)
(2018/C 035/38)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (COM(2015)0518), |
— |
s ohledem na návrh Pozměňovacího protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Republikou San Marino, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru (13448/2015), |
— |
s ohledem na článek 115 a čl. 218 odst. 6 druhý pododstavec, písm. b) a odst. 8 druhý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0370/2015), |
— |
s ohledem na článek 59, čl. 108 odst. 7 a čl. 50 odst. 1 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0025/2016), |
1. |
schvaluje uzavření pozměňovacího protokolu k uvedené dohodě; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Republiky San Marino. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/162 |
P8_TA(2016)0054
Přistoupení Chorvatska k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Unie *
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o doporučení pro rozhodnutí Rady o přistoupení Chorvatska k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 26. července 1995 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 27. září 1996 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii, protokolu ze dne 29. listopadu 1996 vypracovanému na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce a druhému protokolu k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství ze dne 19. června 1997 vypracovanému na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))
(Konzultace)
(2018/C 035/39)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na doporučení Komise předložené Radě (COM(2015)0458), |
— |
s ohledem na čl. 3 odst. 4 a 5 aktu o přistoupení Chorvatska, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0296/2015), |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0019/2016), |
1. |
schvaluje doporučení Komise; |
2. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
3. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/163 |
P8_TA(2016)0055
Evropská síť služeb zaměstnanosti, přístup pracovníků ke službám mobility a další integrace trhů práce ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropské síti služeb zaměstnanosti, přístupu pracovníků ke službám mobility a další integraci trhů práce (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2018/C 035/40)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2014)0006), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 46 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C7-0015/2014), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 4. června 2014 (1), |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 25. června 2014 (2), |
— |
s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 2. prosince 2015 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Výboru pro regionální rozvoj (A8-0224/2015), |
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
(1) Úř. věst. C 424, 26.11.2014, s. 27.
(2) Úř. věst. C 271, 19.8.2014, s. 70.
P8_TC1-COD(2014)0002
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. února 2016 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/… o Evropské síti služeb zaměstnanosti (EURES), přístupu pracovníků ke službám mobility a další integraci trhů práce a o změně nařízení (EU) č. 492/2011 a (EU) č. 1296/2013
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2016/589.)
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/164 |
P8_TA(2016)0056
Zavedení mimořádných autonomních obchodních opatření pro Tunisko ***I
Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 25. února 2016 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení mimořádných autonomních obchodních opatření pro Tuniskou republiku (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) (1)
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2018/C 035/41)
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY EVROPSKÉHO PARLAMENTU (*1)
k návrhu Komise
(1) Věc byla vrácena příslušnému výboru k opětovnému projednání podle čl. 61 odst.2, druhého pododstavce jednacího řádu(A8-0013/2016).
(*1) Pozměňovací návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▌
NAŘÍZENÍ
EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2016/…
o zavedení mimořádných autonomních obchodních opatření pro Tuniskou republiku
[pozm. návrhy 1 – 4, není-li uvedeno jinak]
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) (1) tvoří základ vztahů mezi Unií a Tuniskem. |
(2) |
Po teroristickém útoku ze dne 26. června 2015 nedaleko Sousse v Tunisku Rada Evropské unie ve svých závěrech ze dne 20. července 2015 uvedla, že Unie za konzultací s členskými státy přezkoumá možnost přijetí výjimečných a dočasných opatření na podporu tuniského hospodářství. |
(3) |
Olivový olej představuje hlavní zemědělský produkt Tuniska, který se vyváží do Unie, a odvětví olivového oleje je důležitou součástí hospodářství země , stejně jako je důležité pro některé regiony určitých členských států . |
(4) |
Unie může nejlépe podpořit tuniské hospodářství v souladu s cíli stanovenými v rámci evropské politiky sousedství a v dohodě tím, že poskytne atraktivní a spolehlivý trh pro vývoz olivového oleje z Tuniska. Vytvoření takového trhu vyžaduje zavedení autonomních obchodních opatření, které umožňí dovoz tohoto produktu do Unie na základě celní kvóty s nulovým clem. |
(5) |
Za účelem zabránění podvodům a zajištění toho, aby zamýšlená autonomní obchodní opatření přinesla tuniskému hospodářství skutečný prospěch, by měla být tato opatření podmíněna dodržováním příslušných pravidel uvedených v dohodě týkajících se původu produktů a souvisejících postupů ze strany Tuniska, jakož i účinnou správní spoluprací Tuniska s Unií. |
(6) |
Pro zachování stability trhu s olivovým olejem v Unii je nezbytné, aby se dodatečný objem vytvořený autonomními obchodními opatřeními stal dostupným teprve tehdy, až bude vyčerpán objem roční celní kvóty s nulovým clem pro nezpracovaný olivový olej stanovené v čl. 3 odst. 1 protokolu č. 1 k dohodě. |
(7) |
Ustanovení článku 184 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (2) stanoví pravidla pro správu celních kvót. Tato pravidla by se měla rovněž vztahovat na autonomní obchodní opatření stanovená tímto nařízením. |
(8) |
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, které jí umožní dočasně pozastavit preferenční režim stanovený tímto nařízením a zavést nápravná opatření, pokud by byl tímto nařízením dotčen trh Unie. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (3). |
(9) |
Mimořádná autonomní obchodní opatření stanovená tímto nařízením jsou určena ke zmírnění obtížné hospodářské situace, které Tunisko v současnosti čelí v důsledku teroristických útoků. Tato opatření by proto měla být časově omezená a neměla by jimi být dotčena jednání mezi Unií a Tuniskem o vytvoření prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA). ▌[pozm. návrhy 11 a 15] |
(10) |
Vzhledem k vážnému poškození tuniského hospodářství a zejména tamějšího cestovního ruchu způsobenému teroristickým útokem nedaleko Sousse dne 26. června 2015 a vzhledem k nutnosti přijmout mimořádná obchodní opatření ke zlepšení hospodářské situace Tuniska v krátkodobém horizontu je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, ke Smlouvě o fungování Evropské unie a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Preferenční režim
Otevírá se roční celní kvóta na dovoz s nulovým clem ve výši 35 000 tun (dále jen „roční celní kvóta na dovoz“) na kalendářní roky 2016 a 2017 pro dovoz nezpracovaného olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 pocházejícího z Tuniska do Unie , pokud je tento panenský olivový olej zcela získán v Tunisku a dovezen přímo z Tuniska do Unie . [pozm. návrhy 5 a 12]
Článek 2
Podmínky nároku na roční celní kvótu na dovoz
Nárok na využívání roční celní kvóty na dovoz je podmíněn dodržováním pravidel původu produktů a souvisejících postupů podle protokolu č. 4 k dohodě ze strany Tuniska.
Článek 3
Přístup k roční celní kvótě na dovoz
Roční celní kvóta na dovoz bude dostupná teprve tehdy, až bude vyčerpán objem roční celní kvóty s nulovým clem pro nezpracovaný olivový olej stanovené v čl. 3 odst. 1 protokolu č. 1 k dohodě.
Článek 4
Správa roční celní kvóty na dovoz
Roční celní kvótu na dovoz spravuje Komise v souladu s článkem 184 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Článek 5
Dočasné pozastavení
Pokud Komise shledá, že existují dostatečné důkazy o nedodržení podmínek stanovených v článku 2 ze strany Tuniska, může přijmout prováděcí akt, kterým dočasně preferenční režim stanovený v článku 1 zcela nebo částečně pozastaví. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
Článek 6
Přezkum v polovině období
1. Komise provede posouzení dopadu tohoto nařízení na trh Unie s olivovým olejem v polovině období od vstupu tohoto nařízení v platnost a závěry tohoto posouzení poskytne Evropskému parlamentu a Radě.
2. V případě, že se zjistí, že ustanovení tohoto nařízení mají dopad na trh Unie s olivovým olejem, je Komise oprávněna přijmout prováděcí akt s cílem zavést nápravná opatření, jejichž účelem je obnovit situaci na daném trhu Unie. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 7 odst. 2.
Článek 7
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů zřízený článkem 229 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 31. prosince 2017.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V … dne
Za Evropský parlament
předseda
Za Radu
předseda nebo předsedkyně
(1) Úř. věst. L 97, 30.3.1998, s. 2.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).
(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).
31.1.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 35/167 |
P8_TA(2016)0057
Uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci: žádost Belgie – EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2016 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci podle bodu 13 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (žádost EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass, předložená Belgií) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))
(2018/C 035/42)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0001 – C8-0013/2016), |
— |
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1309/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014–2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006 (1) (dále jen „nařízení o EFG“), |
— |
s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 12 tohoto nařízení, |
— |
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3) (dále jen „IID ze dne 2. prosince 2013“), a zejména na bod 13 uvedené dohody, |
— |
s ohledem na třístranné rozhovory podle bodu 13 IID ze dne 2. prosince 2013, |
— |
s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
— |
s ohledem na dopis Výboru pro regionální rozvoj, |
— |
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0029/2016), |
A. |
vzhledem k tomu, že Unie vytvořila legislativní a rozpočtové nástroje, aby mohla poskytovat dodatečnou podporu pracovníkům, kteří jsou postiženi důsledky významných změn ve struktuře světového obchodu nebo v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a pomáhat jim při opětovném začlenění na trh práce; |
B. |
vzhledem k tomu, že finanční pomoc Unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 2. prosince 2013, pokud jde o přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG); |
C. |
vzhledem k tomu, že přijetí nařízení o EFG je výsledkem dohody mezi Evropským parlamentem a Radou ohledně opětovného zavedení kritéria pro uvolňování prostředků v souvislosti s krizí, stanovení finančního příspěvku Unie na 60 % celkových odhadovaných nákladů navrhovaných opatření, zefektivnění postupu Komise, Parlamentu a Rady při vyřizování žádostí o příspěvek z EFG tím, že se zkrátí doba jejich posuzování a schvalování, a dále ohledně rozšíření způsobilých činností a příjemců tím, že mezi ně budou zahrnuty i osoby samostatně výdělečně činné a mladí lidé, a ohledně financování pobídek k zakládání vlastních podniků; |
D. |
vzhledem k tomu, že Belgie podala žádost EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass o finanční příspěvek z EFG v důsledku propouštění v hospodářském odvětví, které je v rámci klasifikace NACE Revize 2 řazeno do oddílu 23 (Výroba ostatních nekovových minerálních výrobků) v regionech na úrovni NUTS 2 Hainaut (BE32) a Namur (BE35) v Belgii, a vzhledem k tomu, že těchto opatření se má účastnit 412 propuštěných pracovníků a dále 100 mladých lidí z regionu Hainaut, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (NEET), ve věku do 25 let; vzhledem k tomu, že 144 z těchto pracovníků bylo propuštěno v důsledku uzavření výrobního závodu v Roux (Hainaut) patřícího společnosti AGC Europe SA a 268 jich bylo propuštěno v důsledku uzavření výrobního závodu v Auvelais (region Namur) patřícího společnosti Saint-Gobain Glass Benelux; |
E. |
vzhledem k tomu, že ačkoli tato žádost nesplňuje kritéria způsobilosti stanovená v čl. 4 odst. 1 nařízení o EFG, byla podána na základě kritérií pro pomoc, jež za mimořádných okolností umožňují výjimku, především čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG v případě propuštěných pracovníků a čl. 6 odst. 2 nařízení o EFG v případě osob, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy; |
1. |
souhlasí s Komisí, že podmínky stanovené v čl. 4 odst. 2 nařízení o EFG jsou splněny, a Belgie má proto podle uvedeného nařízení nárok na finanční příspěvek ve výši 1 095 544 EUR, což představuje 60 % celkových nákladů, které činí 1 825 907 EUR; |
2. |
bere na vědomí, že belgické orgány podaly žádost o finanční příspěvek z EFG dne 19. srpna 2015 a že Komise dokončila její posouzení dne 20. ledna 2016 a ve stejný den o tom informovala Parlament; |
3. |
konstatuje, že v posledních letech došlo v Unii k vážnému narušení obchodu se sklářskými výrobky, a zdůrazňuje, že v období 2000–2010 poklesla v Evropě zaměstnanost ve sklářském odvětví celkově o 32 %; poukazuje na to, že ve Valonsku, které má dlouhou sklářskou tradici, se v posledních letech dostalo do potíží několik velkých podniků a že v odvětví sklářství v regionech Namur a Hainaut se mezi lety 2007 a 2012 snížil počet pracovních míst o 19 % a ve Valonsku poklesl v roce 2013 počet pracovních míst o 1 236 a v roce 2014 o 1 878; |
4. |
upozorňuje na to, že zejména Hainaut se potýká s obtížnou situací na trhu práce, neboť zaměstnanost v tomto regionu je o 9,2 % nižší než celostátní průměr; bere na vědomí, že pracovní trhy obou regionů se navíc vyznačují vysokým podílem nekvalifikované pracovní síly (přibližně 50 % uchazečů o zaměstnání v obou regionech nemá vyšší sekundární vzdělání); |
5. |
konstatuje, že společnost Saint-Gobain Group byla v roce 2013 donucena ukončit výrobu v dalším závodě v deindustrializované zóně ve Valonsku, což bylo předmětem žádosti EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, jež se týkala propuštění 257 pracovníků v tomtéž odvětví; bere na vědomí, že některá opatření v obou žádostech jsou podobná; |
6. |
vítá, že belgické orgány dne 10. září 2014 – tedy se značným předstihem před rozhodnutím o poskytnutí finanční podpory z fondu EFG pro navrhovaný koordinovaný soubor opatření – zahájily poskytování individualizovaných služeb dotčeným pracovníkům; |
7. |
konstatuje, že výjimka z kritérií uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení o EFG se v tomto případě týká počtu propuštěných pracovníků, který není výrazně nižší než stanovených 500 propuštěných pracovníků; vítá skutečnost, že žádost má podpořit dalších 100 lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy; |
8. |
bere na vědomí, že pro propuštěné pracovníky, na něž se vztahuje tato žádost, plánuje Belgie sedm druhů opatření: i) podpora/vedení/začlenění, ii) pomoc při hledání zaměstnání, iii) integrovaná odborná příprava, iv) předávání zkušeností, v) podpora při zakládání podniků, vi) podpora kolektivních projektů a vii) příspěvky na hledání zaměstnání a odbornou přípravu; |
9. |
vítá podporu kolektivních projektů; žádá Komisi, aby v zájmu posouzení, jaké přínosy má tento druh opatření pro účastníky, posuzovala u dalších žádostí výsledky takových opatření; |
10. |
vítá skutečnost, že žádost obsahuje opatření specificky určená na pomoc osobám, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy; bere na vědomí, že individualizované služby poskytované těmto osobám budou zahrnovat: i) mobilizaci a vedení buď za účelem dalšího vzdělávání / odborné přípravy, nebo za účelem účasti na iniciačních schůzkách, ii) odbornou přípravu, iii) individualizované zvyšování kvalifikace a iv) příspěvky na hledání zaměstnání a odbornou přípravu; |
11. |
oceňuje, že příspěvky a pobídky, jež mají být poskytovány v rámci tohoto navrhovaného opatření, jsou omezeny na 5,52 % celkových odhadovaných nákladů; |
12. |
bere na vědomí, že při vypracovávání koordinovaného balíčku individualizovaných služeb byly vedeny konzultace se sociálními partnery, podniky a veřejnými službami pro zaměstnanost; |
13. |
připomíná, že v souladu s článkem 7 nařízení o EFG by měla podoba koordinovaného balíčku individualizovaných služeb podporovaných z fondu EFG předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti a odrážet posun směrem k udržitelnému hospodářství, jež účinně využívá zdroje; |
14. |
připomíná, že je důležité zlepšit zaměstnatelnost všech pracovníků vhodnou odbornou přípravou a uznáním dovedností a schopností získaných během jejich profesní dráhy; očekává, že odborná příprava, která je v rámci koordinovaného balíčku nabízena, bude přizpůsobena nejen potřebám propuštěných pracovníků, ale i stávajícímu podnikatelskému prostředí; |
15. |
zdůrazňuje, že v případě po sobě jdoucích žádostí z téhož geografického regionu by měla Komise shromáždit a analyzovat zkušenosti z předchozích žádostí a zajistit, aby byly všechny závěry této analýzy u nových žádostí řádně zohledněny; |
16. |
žádá Komisi, aby v příštích návrzích uvedla více podrobností o tom, v jakých odvětvích dotčení pracovníci pravděpodobně naleznou práci, a o tom, zda je nabízené vzdělávání přizpůsobeno budoucím ekonomickým vyhlídkám a potřebám pracovního trhu v regionu, v němž k propouštění došlo; |
17. |
konstatuje, že belgické orgány potvrdily, že na způsobilé akce není čerpána podpora z jiných finančních nástrojů Unie; znovu žádá Komisi, aby do svých výročních zpráv zařazovala také srovnávací hodnocení těchto údajů, aby bylo zajištěno plné dodržování stávajících předpisů a aby se zamezilo zdvojování služeb financovaných z prostředků Unie; |
18. |
opětovně poukazuje na to, že pomoc z EFG nesmí nahrazovat opatření, za něž jsou podle vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv odpovědné podniky, ani opatření k restrukturalizaci podniků nebo odvětví; |
19. |
oceňuje, že Komise v návaznosti na žádost Parlamentu o rychlejší uvolňování prostředků zavedla účinnější postup; bere na vědomí časový tlak vyplývající z nového harmonogramu a jeho potenciální dopad na efektivitu posuzování případu; |
20. |
žádá Komisi, aby zajistila přístup veřejnosti ke všem dokumentům souvisejícím s případy pomoci z EFG; |
21. |
schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
22. |
pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
23. |
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení včetně jeho přílohy předal Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 855.
(2) Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
(3) Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
PŘÍLOHA
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o uvolnění prostředků z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (žádost EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass předložená Belgií)
(Znění této přílohy zde není uvedeno, neboť odpovídá konečnému znění finálního aktu, rozhodnutí (EU) 2016/407.)