ISSN 1725-5163 doi:10.3000/17255163.CE2010.348.ces |
||
Úřední věstník Evropské unie |
C 348E |
|
![]() |
||
České vydání |
Informace a oznámení |
Svazek 53 |
Oznámeníč. |
Obsah |
Strana |
|
I Usnesení, doporučení a stanoviska |
|
|
USNESENÍ |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Čtvrtek, 25. února 2010 |
|
2010/C 348E/01 |
Situace na Ukrajině |
|
2010/C 348E/02 |
||
2010/C 348E/03 |
||
2010/C 348E/04 |
||
2010/C 348E/05 |
||
|
III Přípravné akty |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Čtvrtek, 25. února 2010 |
|
2010/C 348E/06 |
||
2010/C 348E/07 |
||
Vysvětlivky k použitým symbolům
(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí) Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem▐ . Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem║. |
CS |
|
I Usnesení, doporučení a stanoviska
USNESENÍ
Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2009–2010 Dílčí zasedání od 25. února 2010 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 111 E, 30.4.2010. PŘIJATÉ TEXTY
Čtvrtek, 25. února 2010
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/1 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Situace na Ukrajině
P7_TA(2010)0035
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o situaci na Ukrajině
2010/C 348 E/01
Evropský parlament,
s ohledem na svá předchozí usnesení o Ukrajině,
s ohledem na společné prohlášení o Východním partnerství, které bylo zahájeno v Praze dne 7. května 2009,
s ohledem na prohlášení a doporučení Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Ukrajina, jehož schůze se konala ve dnech 26.–27. října 2009,
s ohledem na skutečnost, že Ukrajina je od března 2008 členem Světové obchodní organizace (WTO),
s ohledem na to, že přistoupení Ukrajiny ke Smlouvě o Energetickém společenství bylo schváleno na zasedání Ministerské rady Smlouvy o Energetickém společenství (ECT) konaném v prosinci 2009 v Záhřebu,
s ohledem na dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a Ukrajinou, která vstoupila v platnost dne 1. března 1998, a na probíhající jednání o dohodě o přidružení, která má nahradit dohodu o partnerství a spolupráci,
s ohledem na program přidružení EU-Ukrajina, který nahradil akční plán EU-Ukrajina a jenž byl podpořen na zasedání Rady pro spolupráci EU-Ukrajina v červnu 2009,
s ohledem na dohodu mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o zjednodušení vízového styku, která byla podepsána dne 18. června 2007 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008, a na dialog o vízech mezi EU a Ukrajinou zahájený v říjnu 2008,
s ohledem na memorandum o porozumění pro zavedení dialogu o regionální politice a rozvoji regionální spolupráce, které bylo dne 22. července 2009 uzavřeno mezi ukrajinským ministerstvem pro regionální rozvoj a výstavbu a Evropskou komisí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI) (1),
s ohledem na memorandum o porozumění mezi Evropskou unií a Ukrajinou týkající se spolupráce v oblasti energetiky, jež bylo podepsáno dne 1. prosince 2005,
s ohledem na společné prohlášení přijaté společnou mezinárodní konferencí EU-Ukrajina o investicích věnované modernizaci soustavy pro tranzit zemního plynu, která se konala dne 23. března 2009,
s ohledem na dohodu společností Naftogaz a Gazprom z prosince 2009 týkající se tranzitních poplatků za přepravu ropy v roce 2010,
s ohledem na výsledky ukrajinských prezidentských voleb, jejichž první kolo se konalo dne 17. ledna 2010 a druhé kolo dne 7. února 2010,
s ohledem na prohlášení pozorovatelské mise organizace OBSE/ODIHR o prezidentských volbách uspořádaných ve dnech 17. ledna 2010 a 7. února 2010, která došla k závěru, že byla dodržena většina mezinárodních standardů,
s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku paní Catherine Ashtonové o prezidentských volbách na Ukrajině ze dne 8. února 2010,
s ohledem na změny ukrajinského volebního zákona přijaté Nejvyšší radou na poslední chvíli dne 3. února 2010, před druhým kolem prezidentských voleb,
s ohledem na národní orientační program pro Ukrajinu na období 2011–2013,
s ohledem na výsledky nedávných summitů EU-Ukrajina, mj. summitu EU-Ukrajina konaného v Paříži v roce 2008, na němž byla Ukrajina uznána jako evropská země, která sdílí se zeměmi Evropské unie společnou historii i společné hodnoty, a na závěry summitu EU-Ukrajina konaného v Kyjevě dne 4. prosince 2009,
s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že Ukrajina s EU sousedí a má pro ni strategický význam; vzhledem k tomu, že Ukrajina má v Evropě díky své rozloze, zdrojům, počtu obyvatel a své zeměpisné poloze jedinečné postavení a je díky těmto prvkům klíčovým regionálním hráčem, |
B. |
vzhledem k tomu, že Ukrajina je evropský stát a v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii se může ucházet o členství v EU stejně jako každá jiná evropská země, která ctí zásady svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, |
C. |
vzhledem k tomu, že podle závěrů volební pozorovatelské mise OBSE/ODIHR proběhly volby převážně v souladu s mezinárodními standardy, |
D. |
vzhledem k tomu, že prezidentské volby, které se konaly ve dnech 17. ledna 2010 a 7. února 2010 proběhly bez problémů a byla při nich respektována občanská a politická práva, včetně svobody shromažďování, sdružování a projevu, což ukazuje, že Ukrajina je schopna uspořádat svobodné a spravedlivé volby, |
E. |
vzhledem k tomu, že přítomnost domácích a zahraničních pozorovatelů značně zvýšila transparentnost průběhu celého volebního procesu a dne voleb, ačkoliv nevládním organizacím nebylo oficiálně sledování voleb povoleno, |
F. |
vzhledem k tomu, že dne 17. února 2010 pozastavil na základě stížnosti předsedkyně vlády Tymošenkové ukrajinský nejvyšší správní soud platnost rozhodnutí ústřední volební komise konstatující výsledky prezidentských voleb a uznávající Viktora Janukoviče za prezidenta Ukrajiny, a dále vzhledem k tomu, že předsedkyně vlády svou stížnost vzala dne 20. února 2010 zpět s tím, že soud nehodlal o její stížnosti rozhodnout spravedlivě, |
G. |
vzhledem k tomu, že atmosféru volební kampaně v druhém kole voleb nepříznivě ovlivnila vzájemná obviňování z podvodů a ze změn volebního zákona přijatých na poslední chvíli, |
H. |
vzhledem k tomu, že by se nemělo zapomínat na to, že Ukrajina je zemí, která prošla sovětskou nadvládou a že na cestě k překonání negativního dědictví z tohoto období již udělala velký pokrok, |
I. |
vzhledem k tomu, že jedním z hlavních cílů Evropského parlamentu v oblasti zahraniční politiky je rozšířit a posílit evropskou politiku sousedství, jejímž účelem je upevnit politické, hospodářské a kulturní vztahy mezi zeměmi blízkými EU a jejími členskými státy, |
J. |
vzhledem k tomu, že Východní partnerství se v současnosti postupně utváří; vzhledem k tomu, že Evropský parlament očekává, že nové ukrajinské orgány budou usilovat o splnění jeho cílů; vzhledem k tomu, že Východní partnerství bude úspěšné a přispěje k mírovému vývoji, stabilitě a prosperitě všech východních sousedů EU, včetně Ukrajiny, pouze pokud bude založeno na konkrétních a důvěryhodných projektech a pokud bude dostatečně financováno, |
K. |
vzhledem k tomu, že EU podporuje stabilní a demokratickou Ukrajinu, která dodržuje zásady tržního hospodářství a právního státu, lidská práva a ochranu menšin a která zaručuje základní práva; vzhledem k tomu, že stabilita na ukrajinské politické scéně a důraz na vnitřní reformy představují nezbytný předpoklad pro další rozvoj vztahů mezi EU a Ukrajinou, |
L. |
vzhledem k tomu, že od tzv. „Oranžové revoluce“ Ukrajina bohužel ztratila více než pět let, aniž by vhodným způsobem řešila své zásadní ústavní a institucionální problémy, především konflikt pravomocí mezi prezidentem a předsedou vlády; vzhledem k tomu, že důsledkem tohoto vývoje byly důležité reformy ve veřejné, hospodářské a sociální sféře oddáleny či nedostatečně uplatněny, nebo nebyly vůbec dokončeny, |
M. |
vzhledem k tomu, že bez ohledu na výsledky prezidentských voleb, musí Ukrajina zahájit uplatňování ústavních reforem s cílem vytvořit udržitelný a účinný systém „brzd a protivah“, který jednoznačně stanoví rozdělení pravomocí mezi prezidentem, vládou a Nejvyšší radou, |
N. |
vzhledem k tomu, že ve vztazích mezi EU a Ukrajinou bylo v posledních letech obecně dosaženo podstatného pokroku, obzvláště v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky a v obchodních, finančních a ekonomických otázkách; vzhledem k tomu, že na poli energetiky a životního prostředí ovšem nebyl pokrok dostatečný, |
O. |
vzhledem k tomu, že přistoupení Ukrajiny ke Světové obchodní organizaci představuje pro tento stát významný krok v oblasti přijetí mezinárodních a evropských hospodářských norem, upevnění obchodních vazeb s EU a zrychlení jednání o zřízení rozsáhlé a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA), která představuje nedílnou součást dohody o přidružení, |
P. |
vzhledem k tomu, že přistoupení Ukrajiny ke Smlouvě o Energetickém společenství má velký význam pro všechny strany, |
Q. |
vzhledem k tomu, že dohoda o přidružení mezi EU a Ukrajinou má sloužit jako nástroj reformního procesu a upevňovat úlohu občanské společnosti. |
1. |
vítá zprávu mezinárodní mise pro sledování průběhu prezidentských voleb na Ukrajině, která zaznamenala významný pokrok ve srovnání s předchozími volbami a uvedla, že během voleb byla dodržena většina norem OBSE a EU týkajících se svobodných a spravedlivých voleb; |
2. |
vítá prohlášení mise OBSE/ODIHR pro sledování průběhu voleb o respektování občanských a politických práv, včetně svobody shromažďování, sdružování a projevu v pluralitním prostředí v oblasti sdělovacích prostředků; |
3. |
vítá relativně vysokou volební účast, která poukazuje na aktivní zapojení ukrajinských občanů do rozhodování o dalším směřování jejich země; vítá skutečnost, že v těchto volbách kandidovalo rozmanité spektrum kandidátů zastupující různorodé politické názory, což nabídlo voličům skutečnou možnost volby; |
4. |
lituje, že volební pravidla zůstávají i nadále tématem diskusí, a upozorňuje na to, že ve srovnání s předcházející legislativou považuje OBSE/ODIHR platný volební zákon ve znění schváleném v srpnu 2009 za krok zpět, jelikož představuje nejasný a neúplný právní rámec; s politováním konstatuje, že Nejvyšší rada schválila vysoce kontroverzní změny v zákoně upravujícím prezidentské volby, které pouze několik dnů před druhým kolem těchto voleb navrhla Strana regionů; vyzývá proto ukrajinské orgány, aby přezkoumaly a doplnily právní úpravu voleb; naléhavě vyzývá k transparentnějšímu financování kandidátů, politických stran i předvolební kampaně; |
5. |
vyzývá ukrajinské úřady, aby vyvinuly větší úsilí v podpoře menšinových společenství v zemi tím, že je více zapojí do politického dění v zemi a budou dodržovat právo na vzdělání menšin v jejich menšinovém jazyce, přičemž podotýká, že Ukrajina ratifikovala Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národních menšin a Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků; |
6. |
uznává, že Ukrajina, jako jeden z evropských států, sdílí se zeměmi Evropské unie společnou historii a společné hodnoty, a oceňuje evropsky orientované ambice Ukrajiny; |
7. |
očekává, že ukrajinští politikové a ukrajinské orgány vezmou na vědomí nezbytnost politické a ekonomické stabilizace a budou o ni usilovat, zejména prostřednictvím ústavní reformy, upevnění právního státu, zavedení sociálně tržního hospodářství a obnovy úsilí o potírání korupce a zlepšení prostředí pro podnikání a investice; |
8. |
zdůrazňuje, že je důležité posílit spolupráci mezi Ukrajinou a EU v oblasti energetiky, a vyzývá k uzavření dalších dohod mezi Ukrajinou a EU, které budou zaměřeny na zajištění dodávek energie pro obě strany, včetně spolehlivé soustavy pro tranzit ropy a zemního plynu; |
9. |
vyzývá Ukrajinu, aby plně dokončila a ratifikovala své přistoupení ke Smlouvě o Energetickém společenství a urychleně přijala nový zákon o zemním plynu, který by byl v souladu se směrnicí Evropské unie 2003/55/ES; |
10. |
zdůrazňuje skutečnost, že i když bylo dosaženo pokroku, stávající dohoda o zjednodušení vízového styku by měla být znovu přezkoumána s ohledem na dlouhodobé cíle, a vyzývá Radu, aby pověřila Komisi přezkumem této dohody ve spolupráci s ukrajinskými orgány tak, aby mohl být vypracován podrobný plán pro dosažení bezvízového styku s Ukrajinou, jakož i pro dosažení střednědobého cíle zrušení stávajících poplatků za víza; |
11. |
žádá Komisi, aby spolupracovala s členskými státy a s Ukrajinou na přípravě zvláštních opatření, která je třeba přijmout s ohledem na mistrovství Evropy ve fotbale v roce 2012 a usnadnění cestování pro majitele lístků na tuto událost; |
12. |
s potěšením konstatuje, že Ukrajina aktivně podporuje Východní partnerství a Parlamentní shromáždění Euronest a že se zavázala zvýšit úsilí o zajištění demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod, jakož i snahy o konsolidaci sociálně tržního hospodářství, udržitelného rozvoje a dobré správy věcí veřejných; |
13. |
podporuje klíčové iniciativy Východního partnerství, především iniciativy v oblasti integrované správy hranic, energetiky, zóny volného obchodu a komplexního budování institucí; |
14. |
očekává, že Ukrajina potvrdí své odhodlání pokračovat na cestě k evropské integraci a k posílení spolupráce s EU v sousedních oblastech v rámci Východního partnerství a černomořské synergie; |
15. |
vyzývá Komisi a Radu, aby znovu potvrdily ochotu EU pomoci Ukrajině v tomto směru prostřednictvím nástrojů navržených v rámci Východního partnerství a programu přidružení EU-Ukrajina; vyzývá Komisi, aby program přidružení více přizpůsobila národnímu orientačnímu programu na období 2011–2013; vyzývá Komisi, aby přizpůsobila národní orientační program pro období 2011-13 programu přidružení; |
16. |
zdůrazňuje, že obsáhlá a komplexní dohoda o volného obchodu by měla zajistit postupné začleňování Ukrajiny do vnitřního trhu EU, včetně rozšíření uplatňování čtyř svobod na tuto zemi; |
17. |
vítá záměr vytvořit zastoupení Evropské investiční banky (EIB) v Kyjevě a zdůrazňuje, že je důležité dále posílit činnost EIB na Ukrajině; |
18. |
zdůrazňuje, že je důležité posílit spolupráci v oblasti výměn mladých lidí a studentů a rozvíjet programy stipendií, které Ukrajincům umožní seznámit se s Evropskou unií a jejími členskými státy; |
19. |
apeluje na všechny sousední země, aby plně respektovaly demokratický systém ukrajinského státu a nevyvíjely žádný tlak, ani nepodnikaly žádné kroky s cílem zvrátit demokratickou vůli a demokratická rozhodnutí této země týkající se jejího politického, sociálního a ekonomického rozvoje; |
20. |
s hlubokým politováním konstatuje, že se odstupující prezident Viktor Juščenko rozhodl posmrtně vyznamenat Stepana Banderu, vůdce Organizace ukrajinských nacionalistů (OUN), která spolupracovala s nacistickým Německem, čestným titulem Hrdina Ukrajiny; v tomto ohledu doufá, že nové ukrajinské vedení taková rozhodnutí znovu zváží a zůstane i nadále odhodláno respektovat evropské hodnoty; |
21. |
vyzývá Komisi, aby poskytnutím nezbytné technické podpory radikálně zvýšila energetickou účinnost ukrajinské elektrické rozvodné sítě a aby rozšířila spolupráci v otázkách reformy plynárenství s cílem sladit toto odvětví s normami EU; žádá, aby Evropa trvale podporovala ukrajinskou strategii snižování spotřeby energie a zvyšování energetické účinnosti, jakožto nejlepší způsob omezení výdajů na zemní plyn a závislosti na dovozu energie; |
22. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům, vládě a parlamentu Ukrajiny, Parlamentnímu shromáždění Rady Evropy a organizacím OBSE a NATO. |
(1) Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/6 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Priority Evropského parlamentus ohledem na zasedání Rady OSN pro lidská práva (Ženeva, 1. - 26. března 2010)
P7_TA(2010)0036
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o třináctém zasedání Rady OSN pro lidská práva
2010/C 348 E/02
Evropský parlament,
s ohledem na svá předchozí usnesení o Radě OSN pro lidská práva (UNHCR), zejména na usnesení ze dne 14. ledna 2009 o vývoji Rady OSN pro lidská práva, včetně úlohy EU (1), na usnesení ze dne 16. března 2006 o výsledcích jednání o Radě pro lidská práva a o 62. zasedání UNHRC (2), usnesení ze dne 29. ledna 2004 o vztazích mezi Evropskou unií a Organizací spojených národů (3), usnesení ze dne 9. června 2005 o reformě OSN (4), usnesení ze dne 29. září 2005 o výsledcích jednání světového summitu Organizace spojených národů ve dnech 14.–16. září 2005 (5) a na usnesení ze dne 7. května 2009 o výroční zprávě o lidských právech ve světě v roce 2008 a o politice EU v oblasti lidských práv (6),
s ohledem na svá naléhavá usnesení o lidských právech a demokracii,
s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN A/RES/60/251 o zřízení Rady OSN pro lidská práva (UNHRC),
s ohledem na předchozí řádná a mimořádná zasedání UNHRC a na předchozí kola všeobecného pravidelného přezkumu (UPR),
s ohledem na nadcházející třinácté zasedání UNHRC, které se bude konat v březnu 2010, a na osmé kolo všeobecného pravidelného přezkumu, které se uskuteční ve dnech 3. až 14. května 2010,
s ohledem na hodnocení UNHRC, které má být provedeno v roce 2011,
s ohledem na institucionální změny, které přinesl vstup Lisabonské smlouvy v platnost,
s ohledem na článek 2, čl. 3 odst. 5 a články 18, 21, 27 a 47 Smlouvy o Evropské unii ve znění vyplývajícím z Lisabonské smlouvy,
s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že dodržování, prosazování, ochrana a univerzální charakter lidských práv je součástí souboru etických a právních předpisů Evropské unie a jedním ze základních kamenů evropské jednoty a celistvosti (7), |
B. |
vzhledem k tomu, že UNHRC je jedinečnou platformou specializovanou na všeobecná lidská práva a specifickým fórem zaměřeným na lidská práva v rámci systému OSN, |
C. |
vzhledem k tomu, že hodnocení UNHRC bude probíhat na dvou místech souběžně, neboť o statutu orgánu se bude diskutovat v New Yorku a o uplatňovaných postupech v Ženevě; vzhledem k tomu, že během příštího roku se uskuteční řada iniciativ a neformálních schůzek, |
D. |
vzhledem k tomu, že úloha Evropské unie jakožto globálního hráče v posledních desetiletích vzrostla a že nový přístup, který ztělesňuje Evropský útvar pro vnější činnost, by mohl Unii napomoci tomu, aby jednala efektivněji a aby celosvětové výzvy řešila jednotným, důsledným a účinným způsobem, |
E. |
vzhledem k tomu, že třináctého zasedání UNHRC v Ženevě se zúčastní delegace podvýboru pro lidská práva Evropského parlamentu, jako tomu bylo i v minulých letech, kdy se konala zasedání UNHRC a předtím zasedání Komise OSN pro lidská práva, což byla předchůdkyně UNHRC, |
1. |
upozorňuje na význam 13. zasedání UNHRC, jež má být jejím klíčovým zasedáním v roce 2010; vítá skutečnost, že některé schůzky v rámci nadcházejícího 13. řádného zasedání UNHRC proběhnou na vysoké úrovni a že se jich zúčastní ministři vlád a další čelní představitelé; konstatuje, že během těchto schůzí na vysoké úrovni budou projednávány dvě otázky – hospodářská a finanční krize a deklarace OSN o vzdělávání a školení v oblasti lidských práv; |
2. |
vítá skutečnost, že na pořadu jednání 13. zasedání UNHRC je zpráva vysokého komisaře OSN pro lidská práva o dopadu světové hospodářské a finanční krize na dodržování všech lidských práv a o činnosti, která je případně nutná pro jeho zmírnění; vyzývá členské státy EU, aby k této diskuzi aktivně přispěly; |
3. |
vyzývá členské státy EU, aby se aktivně zapojily do každoroční interaktivní diskuse o právech zdravotně postižených osob, diskuse o právu znát pravdu (iniciována skupinou latinskoamerických a karibských států GRULAC a zaměřena na pravdivý historický vyklad represí) a výroční schůze věnované právům dítěte; |
4. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby EU zaujala společná stanoviska k otázkám, o nichž se má diskutovat během 13. zasedání UNHRC, i když po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost zatím není zcela jasné, jak mají členské státy EU v UNHRC postupovat; |
Činnost Rady OSN pro lidská práva
5. |
připomíná svou výzvu členským státům EU, aby aktivně vystupovaly proti jakýmkoli snahám ohrožujícím koncept všeobecné povahy, nedělitelnosti a provázanosti lidských práv a aby aktivně podpořily UNHRC, aby při její snaze rovnoměrně potírat diskriminaci z jakýchkoli důvodů, včetně diskriminace na základě pohlaví, rasy, věku, sexuální orientace a náboženského vyznání nebo víry; |
6. |
varuje před extrémní politizací UNHRC, která brání plnění mandátu tohoto orgánu; zdůrazňuje, že při řešení vážného porušování lidských práv je důležité vydávat zvláštní rezoluce pro jednotlivé země; v tomto ohledu rozhodně odsuzuje používání „návrhů nepřijmout žádné opatření“ a vyjadřuje své zklamání nad tím, že byl tento postup použit během 11. zvláštního zasedání Rady, což zabránilo přijetí jednotné a soudržné konečné rezoluce, která by řešila situaci na Srí Lance; |
7. |
vítá uspořádání 13. zvláštního zasedání zaměřeného na Haiti, které se koná na popud Brazílie a jehož cílem je zaměřit se na začlenění přístupu založeného na lidských právech do úsilí o obnovu této země po zničujícím zemětřesení, a dále vítá inovativní aspekty tohoto zasedání, jako je uspořádání zvláštního zasedání bezprostředně po přírodní katastrofě a zapojení specializovaných agentur OSN, které poskytnou odbornou základnu pro jednání; zdůrazňuje významnou úlohu nezávislého odborníka v oblasti lidských práv na Haiti, jehož úkolem je začlenit problematiku lidských práv do širších snah OSN a do dárcovských iniciativ na podporu Haiti, a vyzývá členské státy OSN, aby na toto zasedání navázaly tím, že otázku dodržování lidských práv začlení do širších snah OSN zaměřených na pomoc Haiti, se zvláštním důrazem na zranitelné skupiny osob, jako jsou děti; |
8. |
vyzývá členské státy, aby se přednostně zabývaly konkrétními opatřeními, která zavedla UNHRC, aby byla učiněna přítrž porušování lidských práv obyvatelstva ve válkách a násilných konfliktech, včetně násilí specificky namířeného vůči ženám a dětem a problému dětských vojáků; |
9. |
lituje, že UNHCR nebyla schopna dostatečně rychle řešit ostatní závažné situace v oblasti lidských práv; vyzývá členské státy EU, aby odsoudily případy porušování lidských práv a aktivně se snažily o vytvoření cílených mechanizmů UNHRC, které by reagovaly na krizové situace v oblasti dodržování lidských práv v Afghánistánu, Guineji Conakry, Íránu, Jemenu, Iráku a Západní Sahaře; trvá na tom, že mandát OSN zahrnuje monitorování situace v oblasti lidských práv v Západní Sahaře; |
10. |
znovu opakuje svůj postoj ke konceptu „hanobení náboženství“, a přestože uznává, že je třeba řešit v plném rozsahu problém diskriminace náboženských menšin, domnívá se že začlenění tohoto konceptu do Protokolu o dodatečných normách v oblasti rasismu, rasové diskriminace, xenofobie a všech forem diskriminace není vhodné; vyzývá členské státy OSN, aby plně uplatňovaly stávající normy v oblasti svobody projevu a svobody náboženského vyznání a víry; |
11. |
znovu žádá členské státy EU, aby zajistily dodržování lidských práv ve svých vlastních vnitřních politikách, protože v opačném případě dochází k oslabování pozice EU v rámci UNHRC; |
12. |
vítá opětovné zapojení Spojených států do orgánů OSN a jejich následné zvolení za člena UNHRC, jakož i jejich konstruktivní činnost v oblasti svobody projevu na 64. Valném shromáždění OSN a jejich práci na akčním plánu obsahujícím opatření navazující na hodnotící konferenci v Durbanu; vyzývá USA a členské státy EU, aby dále pokračovaly tímto směrem a v budoucnu na podobných iniciativách plně spolupracovaly; |
13. |
je znepokojen kandidaturou Íránu v nadcházejících volbách do UNHRC, které se mají konat v květnu 2010; znovu opakuje, že se staví proti tomu, aby byl ve volbách do UNHRC navrhován stejný počet kandidátů, jako je počet volených míst („clean slates“), a vyzývá k tomu, aby ve všech regionálních skupinách volby proběhly na základě soutěže mezi kandidáty, a naléhavě žádá EU, aby učinila, co je v jejích silách, a zabránila zvolení zemí s nejvíce pochybnou minulostí v oblasti lidských práv do UNHRC; |
14. |
vyzývá EU a její členské státy, aby i nadále vyvíjely tlak na stanovení kritérií členství pro volby do UNHRC, zejména aby za minimální požadavek kladený na kandidáty byla považována spolupráce se zmocněnci pro zvláštní postupy v souladu s jejich vlastní působností; vyzývá EU, aby se ujala vedoucí úlohy a připravila spolu s meziregionálními partnery soubor pokynů, které se při volbách uplatní; |
15. |
vyzývá k účinnému monitorování skutečného uplatňování zvláštních postupů a závěrů a doporučení smluvních subjektů v rámci všeobecného pravidelného přezkumu jednotlivě pro každou zemi; |
16. |
vyzývá členské státy EU, aby ze všech sil usilovaly o zachování všech mandátů pro zvláštní postupy; vyzývá k obnovení mandátu zvláštního zpravodaje OSN pro Myanmar a Korejskou lidově demokratickou republiku a k vytvoření nového zvláštního mandátu pro Konžskou demokratickou republiku vzhledem ke zhoršující se humanitární situaci v těchto zemích; |
17. |
vítá „Společnou studii globálních praktik týkajících se tajného zadržování v souvislosti s bojem proti terorismu“, která se bude projednávat na 13. zasedání; vyzývá členské státy EU, aby zprávu podpořily a v návaznosti na ni přijaly vhodná opatření v souladu s předchozími stanovisky Evropského parlamentu k této problematice, zejména s usneseními ze dne 19. února 2009 (8) a ze dne 14. února 2007 (9) o domnělém využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů; |
18. |
vyzývá EU, aby se aktivně zapojila do nadcházejících zasedání o všeobecném pravidelném přezkumu, a zajistila tak spravedlivý proces a výsledek, který podpoří závěry a doporučení vydané zmocněnci OSN pro zvláštní postupy a smluvními subjekty a naváže na ně, mimo jiné tím, že poskytne nezbytnou technickou pomoc k jejich uplatnění; |
19. |
vyzývá vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členské státy, aby směřovaly k pevnému postoji EU k opatřením navazujícím na zprávu z vyšetřovací mise o konfliktu v Gaze a jižním Izraeli a veřejně žádaly o uplatnění vyplývajících doporučení a odpovědnosti za všechny případy porušení mezinárodního práva včetně údajných válečných zločinů, a aby naléhavě vyzvaly obě strany k zahájení vyšetřování, které bude splňovat mezinárodní normy, pokud jde o nezávislost, nestrannost, transparentnost, rychlost a účinnost, v souladu s rezolucí Valného shromáždění OSN A/64/L.11, a zdůrazňuje, že dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva všemi stranami a za všech okolností je základním předpokladem k dosažení spravedlivého a dlouhodobého míru na Blízkém východě; |
20. |
vyzývá vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členské státy, aby aktivně sledovaly uplatňování doporučení uvedených v Goldstoneově zprávě prostřednictvím konzultací s vnějšími misemi EU a nevládními organizacemi působícími na místě; žádá, aby doporučení a související připomínky, jakož i postoje EU ve vícestranných fórech byly začleněny do dialogů EU s oběma stranami; |
21. |
ačkoli hodnocení UNHRC není přímo na pořadu jednání 13. zasedání UNHRC, zdůrazňuje, že je třeba, aby bylo provedeno transparentním a komplexním způsobem a aby zohledňovalo nevládní organizace, občanskou společnost a všechny ostatní relevantní dotčené strany; |
22. |
zdůrazňuje, že toto hodnocení by UNHRC nemělo bránit v tom, aby pokračovala ve své zásadní práci v oblasti porušování lidských práv; |
23. |
vyzývá členské státy EU, aby s ohledem na nadcházející první schůzku pracovní skupiny pro hodnocení UNHRC stanovenou v rezoluci A/HRC/12/L.28 dospěly ke společnému postoji k této otázce a k účinné a proaktivní vyjednávací strategii; zdůrazňuje význam společného postoje EU k procesu hodnocení UNHRC, a vyzývá členské státy EU, aby postupovaly v souladu s kolektivně vypracovanými zásadami; |
24. |
vyzývá Výbor pro zahraniční věci, aby vypracoval doporučení Radě s cílem poskytnout zavčas podklad pro stanovisko EU k nadcházejícímu hodnocení; |
25. |
uznává potřebu komplexnější diskuze a zároveň vyjadřuje své stanovisko, že hodnocení by mělo zachovat nezávislost Úřadu vysokého komisaře pro lidská práva (OHCHR), zachovat, a pokud možno upevnit zvláštní postupy a dále zaručit, aby UNHRC mohla řešit specifické případy porušování lidských práv prostřednictvím rezolucí týkajících se jednotlivých zemí a mandátů pro jednotlivé země; zdůrazňuje důležitost nedělitelnosti lidských práv, ať už sociálních, hospodářských, kulturních občanských či politických; bere na vědomí diskuze o možnostech upevnění pozice UNHRC, aniž by se otevíral balíček institucionální výstavby; |
Účast EU
26. |
uznává aktivní zapojení EU a jejích členských států do činnosti UNHRC a blahopřeje Belgii k dosavadnímu úspěšnému předsednictví UNHRC a vítá priority španělského předsednictví v oblasti lidských práv; |
27. |
vyzývá Radu a Komisi, aby pokračovaly ve svém úsilí zaměřeném na podporu všeobecné ratifikace Římského statutu a na přijetí nezbytných vnitrostátních prováděcích právních předpisů v souladu se společným postojem Rady 2003/444/SZBP ze dne 16. června 2003 o Mezinárodním trestním soudu (10) a aby akční plán 2004 na tento společný postoj navázal; uznává dohodu o spolupráci a podpoře mezi EU a Mezinárodním trestním soudem a na jejím základě vyzývá Evropskou unii a její členské státy, aby s tímto soudem plně spolupracovaly a poskytly mu v projednávaných věcech veškerou nezbytnou podporu; konstatuje, že první Hodnotící konference Římského statutu se bude konat ve dnech 31. května až 11. června 2010 v ugandské Kampale a bude pro další vývoj soudu představovat klíčový krok; |
28. |
domnívá se, že nová institucionální struktura EU představuje příležitost posílit soudržnost, viditelnost a důvěryhodnost činnosti EU v rámci UNHRC; vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni Komise, aby zajistila, že budou přijaty praktické kroky k uplatňování Lisabonské smlouvy, aby se tak zabránilo příliš dlouhému přechodnému období, které by poškodilo důvěryhodnost a efektivitu Unie, a dále aby zajistila, že tato nová opatření posílí meziregionální kapacitu EU a spolupráci se zeměmi z jiných bloků na společných iniciativách; |
29. |
pověřuje delegaci Evropského parlamentu, aby na 13. zasedání UNHRC tlumočila otázky a problémy uvedené v tomto usnesení, vyzývá tuto delegaci, aby o své cestě podala zprávu podvýboru pro lidská práva, a považuje za vhodné, aby Evropský parlament nadále vysílal delegace na významná zasedání UNHRC; |
*
* *
30. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vysoké představitelce / místopředsedkyni Komise, vládám a parlamentům členských států, Radě bezpečnosti OSN, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi 64. zasedání Valného shromáždění, předsedovi Rady OSN pro lidská práva, Vysokému komisaři OSN pro lidská práva a pracovní skupině EU-OSN zřízené Výborem pro zahraniční věci. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2009)0021.
(2) Přijaté texty, P6_TA(2006)0097.
(3) Přijaté texty, P5_TA(2004)0037.
(4) Přijaté texty, P6_TA(2005)0237.
(5) Přijaté texty, P6_TA(2005)0362.
(6) Přijaté texty, P6_TA(2009)0385.
(7) Článek 2, čl. 3 odst. 5 a článek 6 Smlouvy o EU.
(8) Přijaté texty P6_TA(2009)0073.
(9) Přijaté texty, P6_TA(2007)0032.
(10) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/l_15020030618en00670069.pdf
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/11 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Peking +15 - Akční platforma OSN pro rovnost pohlaví
P7_TA(2010)0037
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o akční platformě OSN pro rovnost mužů a žen nazvané „Peking +15“
2010/C 348 E/03
Evropský parlament,
s ohledem na čtvrtou světovou konferenci o ženách, která se konala v září roku 1995 v Pekingu, na deklaraci a akční platformu přijaté v Pekingu a na následné závěrečné dokumenty přijaté při příležitosti zvláštních zasedání OSN Peking +5 a Peking +10, které se týkají dalších akcí a iniciativ pro provádění Pekingské deklarace přijaté dne 9. června 2000 a akční platformy přijaté dne 11. března 2005,
s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW), která byla přijata v roce 1979,
s ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů nazvanou „Systémová soudržnost“ (A/RES/63/311), která byla přijata dne 14. září 2009 a jež jednoznačně podporuje sloučení řady různých subjektů zabývajících se rovností mužů a žen do jednoho smíšeného subjektu,
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zvláště na její články 1, 2, 3 4, 5, 21 a 23,
s ohledem na článek 2 Smlouvy o Evropské unii, v němž jsou zdůrazněny společné hodnoty členských států, jako je pluralismus, nepřípustnost diskriminace, tolerance, spravedlnost, solidarita a rovnost mužů a žen,
s ohledem na článek 19 Smlouvy o fungování Evropské unie, v němž se hovoří o potírání diskriminace namířené proti jednomu z pohlaví,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. března 2006 nazvané „Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů na období 2006–2010“ (KOM(2006)0092),
s ohledem na závěry Rady ze dne 2. prosince 1998, podle nichž budou do každoročního hodnocení provádění pekingské akční platformy zahrnuty kvantitativní i kvalitativní ukazatele a měřítka,
s ohledem na společné prohlášení ministrů EU pro rovnost mužů a žen, které učinili dne 4. února 2005 v souvislosti s hodnocením pekingské akční platformy po deseti letech a v němž mimo jiné opět potvrdili svou jednoznačnou podporu plnému a účinnému provádění Pekingského prohlášení a akční platformy, k němuž se zavazují,
s ohledem na závěry Rady ze dnů 2. a 3. června 2005, v nichž byly členské státy a Komise vyzvány k posílení svých institucionálních mechanismů na prosazování rovnosti pohlaví a k vytvoření rámce pro hodnocení provádění pekingské akční platformy, aby mohl být pokrok sledován soustavněji a systematičtěji,
s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů, který přijala Evropská rada v březnu 2006 (1),
s ohledem na závěry Rady ze dne 14. května 2007 o rovnosti mužů a žen a posílení postavení žen v rámci rozvojové spolupráce,
s ohledem na souhrnnou zprávu švédského předsednictví Evropské unie nazvanou „Peking +15: Akční platforma a Evropská unie“, která poukazuje na překážky, jež v současné době brání úplnému dosažení rovnosti mužů a žen,
s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 1995 o čtvrté světové konferenci o ženách konané v Pekingu: „Rovnost, rozvoj a mír“ (2) a na usnesení ze dne 10. března 2005 o návaznosti na čtvrtou světovou konferenci o ženách – akční platforma, Peking +10 (3),
s ohledem na otázky položené Komisi a Radě dne 26. ledna 2010 na téma Peking + 15 – akční platforma pro rovnost mužů a žen (O-0006/2010–B7-0007/2010, O-0007/2010– B7-0008/2010),
s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že navzdory vynaloženému úsilí se nepodařilo dosáhnout strategických cílů pekingské akční platformy, takže nerovnost a stereotypy v otázkách rolí mužů a žen přetrvávají a v oblastech, jimiž se platforma zabývala, jsou tedy ženy i nadále v podřízenějším postavení než muži, |
B. |
vzhledem k tomu, že rovnost žen a mužů je základní zásadou Evropské unie zakotvenou ve Smlouvě o Evropské unii a jedním z jejích cílů a úkolů a vzhledem k tomu, že zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech jejích činnostech je zvláštním posláním Unie, |
C. |
vzhledem k tomu, že plné požívání veškerých lidských práv ženami a dívkami je nezcizitelnou, nedílnou a nedělitelnou součástí všeobecných lidských práv a je nezbytné pro pokrok žen a dívek, mír, bezpečnost a rozvoj, |
D. |
vzhledem k tomu, že je zásadní, aby se muži a chlapci aktivně zapojovali do politik a programů na podporu rovnosti pohlaví a aby muži měli reálnou možnost, zejména pokud jde o rodičovskou dovolenou, podílet se s ženami za rovných podmínek na úkolech souvisejících s rodinou a domácností, |
E. |
vzhledem k tomu, že mezi Úmluvou o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) a pekingskou akční platformou lze nalézt významnou synergii v reálném obsahu, protože Úmluva se výslovně vztahuje na mnoho významných oblastí zájmu platformy, |
F. |
vzhledem k tomu, že úmluva CEDAW dne 18. prosince 1979 oslavila 30 let od svého podepsání v roce 1979 a 10 let od uzavření opčního protokolu k této úmluvě, který výboru CEDAW umožňuje zabývat se stížnostmi na porušení práv předloženými jednotlivci, a vzhledem k tomu, že k dnešnímu dni tuto úmluvu ratifikovalo 186 zemí, z nichž 98 ratifikovalo i opční protokol, |
G. |
vzhledem k tomu, že tématem 54. zasedání Komise OSN pro postavení žen (zasedání označovaného jako Peking +15) se stalo hodnocení pekingské akční deklarace a podíl na utváření genderového hlediska na cestě k plné realizaci rozvojových cílů tisíciletí, |
1. |
zdůrazňuje, že navzdory pokroku dosaženému při uskutečňování strategických cílů pekingské akční platformy nerovnost a genderové stereotypy přetrvávají a postavení žen ve srovnání s muži je v oblastech, jimiž se platforma zabývá, i nadále druhořadé; |
2. |
s politováním konstatuje, že na úrovni jednotlivých členských států i celé EU přetrvává nedostatek aktuálních, spolehlivých a srovnatelných údajů pro ukazatele, o nichž bylo rozhodnuto v návaznosti na pekingskou platformu a které již byly vypracovány v mnoha zásadních oblastech zájmu vymezených v pekingské akční platformě, jako jsou ženy a chudoba, násilí páchané na ženách, institucionální mechanismy, ženy a ozbrojené konflikty a problematika dívek; |
3. |
vyzývá Komisi, aby hlouběji rozpracovala každoroční hodnocení provádění pekingské akční platformy a efektivně využívala ukazatele a analytické zprávy jako příspěvek k politikám v různých oblastech a rovněž jako východisko pro nové iniciativy, které usilují o dosažení rovnosti pohlaví; |
4. |
považuje za nezbytné, aby Komise předložila střednědobý plán pravidelného následného hodnocení a revize souborů ukazatelů již vypracovaných k přezkumu pekingské akční platformy, a to za využití všech dostupných zdrojů, včetně odborných poznatků skupiny na vysoké úrovni pro uplatňování zásad rovnosti mužů a žen, jež pracuje pro Evropskou komisi; |
5. |
naléhavě vybízí Komisi, aby při přípravě své strategie navazující na zmiňovaný plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů zohlednila hospodářskou a finanční krizi, vliv změny klimatu na ženy, udržitelný rozvoj, stárnoucí společnost, situaci žen z řad etnických menšin, a zejména romských žen, a dále aktuální priority vytyčené v plánu: stejnou ekonomickou nezávislost pro ženy i muže a zároveň potírání diskriminace namířené proti ženám z řad etnických menšin a přistěhovalců, jak je stanoveno v bodu 1.6, sladění pracovního, rodinného a soukromého života; rovnou účast žen a mužů v rozhodovacím procesu; odstranění násilí založeného na pohlaví; odstranění genderových stereotypů zakořeněných ve společnosti a prosazování rovnosti mužů a žen v rámci vnějších a rozvojových politik; |
6. |
vyzývá členské státy a Komisi, aby učinily další kroky napomáhající posílení postavení žen, rovnosti žen a mužů a uplatňování zásady rovnosti žen a mužů v rozvojové spolupráci, např. i prostřednictvím dokončení a přijetí akčního plánu EU pro rovnost žen a mužů a v souladu s pařížským prohlášením o účinnosti rozvojové pomoci a akčním programem z Akkry; |
7. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby při přípravě strategie navazující na uvedený plán vytvořily pevnější vazby na pekingskou akční platformu a zároveň zajistily větší souvislost mezi strategií EU pro rovnost pohlaví a úsilím o dosažení cílů určených pekingskou akční platformou; |
8. |
jednoznačně podporuje vytvoření nového subjektu OSN, který by se zabýval rovností pohlaví a kombinoval by politickou a operační činnost, a vyzývá všechny členské státy OSN, zejména země EU, aby zajistily, že tomuto novému subjektu budou poskytnuty značné finanční a lidské zdroje; v čele tohoto subjektu bude zástupce generálního tajemníka OSN odpovědný za rovnost pohlaví; |
9. |
zdůrazňuje, že sexuální a reprodukční zdraví a práva jsou nedílnou součástí práv žen a že je důležité zvýšit úsilí o zlepšení reprodukčních práv žen a jejich reprodukčního zdraví v Evropě i ve světě; |
10. |
9a. zdůrazňuje, že sexuální a reprodukční zdraví je nedílnou součástí agendy týkající se zdraví žen; |
11. |
zdůrazňuje, že potrat by se neměl propagovat jako metoda plánování rodiny a že by se ve všech případech měla přijmout opatření k zajištění lidského zacházení a poradenství pro ženy, které se k potratu uchýlily; |
12. |
vyzývá Evropskou unii, aby na základě nového právního rámce vytvořeného Lisabonskou smlouvou přistoupila k Úmluvě o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) a jejímu opčnímu protokolu; |
13. |
vybízí Evropský institut pro rovnost žen a mužů, aby prostřednictvím programu pro výměnu osvědčených postupů v otázkách rovnosti pohlaví podporoval výměnu poznatků mezi členskými státy ve všech oblastech nastíněných pekingskou akční platformou za účelem efektivnějšího plnění závazků zakotvených v platformě; |
14. |
požaduje, aby při revizi v roce 2010 byla do Lisabonské strategie zařazena významná priorita/kapitola věnovaná rovnosti pohlaví spolu s novými cíli, byly posíleny vazby na pekingskou akční platformu a aby byly pekingské ukazatele vytvořené pro návaznost na pekingskou platformu využívány k prosazení hlediska rovnosti pohlaví jak v reformních programech, tak i v zprávách o strategiích pro sociální ochranu a sociální začlenění jednotlivých členských států; |
15. |
žádá, aby Komise prováděla pravidelné hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo v zásadních oblastech zájmu vymezených v pekingské akční platformě, pro něž již byly přijaty ukazatele vytvořené pro návaznost na pekingskou akční platformu; |
16. |
naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby přijímaly a prováděly politiky, jejichž konkrétním cílem je rovnost žen a mužů, včetně aktivních opatření, s cílem urychlit dosažení skutečné rovnosti žen a mužů a podporovat plné požívání veškerých lidských práv ženami a dívkami; |
17. |
vítá význam, který je otázce rovnosti pohlaví přikládán v plánech nastávajícího španělského předsednictví; |
18. |
uznává, že uplatňování zásad rovnosti mužů a žen a konkrétní akce prosazující tuto rovnost jsou strategie, které se vzájemně doplňují, a že je na úrovni jednotlivých států i v rámci celé EU zapotřebí posílit a efektivně využívat struktury a metody; |
19. |
vybízí Evropský institut pro rovnost žen a mužů, aby za účelem uplatňování zásad rovnosti mužů a žen vyvíjel další strategie a nástroje především v oblastech hodnocení dopadů na jednotlivá pohlaví a sestavování rozpočtu v souladu se zásadami rovnosti mužů a žen; |
20. |
opět potvrzuje, že zásady rovnosti mužů a žen je třeba systematicky uplatňovat a sledovat v rámci legislativních, rozpočtových a dalších důležitých procesů, strategií, programů a projektů v různých politických oblastech, včetně hospodářské politiky, integračních politik, otevřené metody koordinace zaměstnanosti i sociální ochrany a sociálního začlenění, strategie Evropské unie pro udržitelný rozvoj, rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže, vnějších a rozvojových politik a evropské bezpečnostní a obranné politiky, a je rovněž zapotřebí podporovat, aby ukazatele vytvořené v návaznosti na pekingskou akční platformu byly systematicky používány ve všech souvisejících politických oblastech a procesech; |
21. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám členských států a generálnímu tajemníkovi OSN. |
(1) Zpravodaj ES 3-2002, bod I.13.
(2) Úř. věst. C 166, 3.7.1995, s. 92.
(3) Úř. věst. C 320 E, 15.12.2005, s. 247.
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/15 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Zelená kniha o reformě společné rybářské politiky
P7_TA(2010)0039
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o zelené knize o reformě společné rybářské politiky (2009/2106(INI))
2010/C 348 E/04
Evropský parlament,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 17. ledna 2002 o zelené knize Komise o budoucnosti společné rybářské politiky (2),
s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982,
s ohledem na Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací z roku 1995 („Newyorská dohoda“ ze dne 4. srpna 1995),
s ohledem na kodex správné praxe FAO pro odpovědný rybolov, který byl přijat dne 31. října 1995,
s ohledem na kodex postupů pro rekreační rybolov EIFAC přijatý v květnu 2008,
s ohledem na prohlášení přijaté na světovém summitu o udržitelném rozvoji, který se konal ve dnech 26. srpna až 4. září 2002 v Johannesburgu,
s ohledem na obnovenou strategii EU pro udržitelný rozvoj ve znění, které přijala Evropská rada na zasedání konaném ve dnech 15. a 16. června 2006,
s ohledem na směrnici Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (3),
s ohledem na sdělení Komise o úloze SRP (společné rybářské politiky) při uplatňování ekosystémového přístupu ke správě moří (KOM(2008)0187) a na své usnesení ze dne 13. ledna 2009 o společné rybářské politice a použití ekosystémového přístupu při řízení rybolovu (4),
s ohledem na sdělení Komise o nástrojích pro řízení rybolovu na základě rybolovných práv (KOM(2007)0073) a na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o nástrojích pro řízení rybolovu na základě rybolovných práv (5),
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu“ (KOM(2006)0360) a na své usnesení ze dne 6. září 2007 o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (6),
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Politika vedoucí ke snížení nežádoucích vedlejších úlovků a eliminaci výmětů v evropském rybolovném odvětví“ (KOM(2007)0136) a na své usnesení ze dne 31. ledna 2008 o politice vedoucí ke snížení nežádoucích vedlejších úlovků a eliminaci výmětů v evropském rybolovném odvětví (7),
s ohledem na svá usnesení ze dne 24. dubna 2009 o řízení společné rybářské politiky: Evropský parlament, regionální poradní sbory a jiní činitelé (8) a ze dne 6. září 2006 o akčním plánu na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006–2008 (9),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. září 2008 nazvané „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu: Ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (KOM(2008)0534) a na své usnesení ze dne 19. února 2009 o aplikovaném výzkumu v oblasti společné rybářské politiky (10),
s ohledem na svá usnesení ze dne 6. července 2005 o návrhu nařízení Rady o Evropském rybářském fondu (11), ze dne 15. června 2006 o společenstvích rybářů lovících v pobřežních vodách (12), ze dne 15. prosince 2005 o ženských sdruženích: rybolov, zemědělství a rozmanitost (13) a ze dne 28. září 2006 o zlepšování hospodářské situace v odvětví rybolovu (14),
s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 7/2007 o systémech kontroly, inspekce a sankcí týkajících se pravidel pro zachování rybolovných zdrojů Společenství, na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (15), nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (16) a nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17) a na svá usnesení ze dne 23. února 2005 (18), 15. února 2007 (19), 5. června 2008 (20), 10. dubna 2008 (21) a 22. dubna 2009 (22),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury (23),
s ohledem na sdělení Komise, kterým se zahajuje debata o přístupu Společenství k programům pro ekoznačky pro produkty rybolovu (KOM(2005)0275), a na své usnesení ze dne 7. září 2006 na totéž téma (24),
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU) a na své usnesení ze dne 7. května 2009 o nové úloze a odpovědnostech Parlamentu při provádění Lisabonské smlouvy (25),
s ohledem na svá usnesení ze dne 12. července 2007 o budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře (26) a ze dne 2. září 2008 o rybolovu a akvakultuře v kontextu integrované správy pobřežních zón v Evropě (27),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 nazvané „2050: Budoucnost začíná dnes – Doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU na ochranu klimatu“ (28),
s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2009 o strategii EU pro konferenci o změně klimatu v Kodani (29),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. prosince 2008 o vypracování evropského plánu na regulaci populace kormoránů s cílem snížit rostoucí škody, které kormoráni způsobují rybím populacím, rybolovu a akvakultuře (30),
s ohledem na sdělení Komise o integrované námořní politice, zejména na sdělení nazvaná „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ (KOM(2008)0395), „Rozvrh pro územní plánování námořních prostor: dosažení společných principů v EU“ (KOM(2008)0791) a „Rozvoj mezinárodní dimenze integrované námořní politiky Evropské unie“ (KOM(2009)0536), a na nedávnou zprávu o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU (KOM(2009)0540),
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Vytváření udržitelné budoucnosti pro akvakulturu – nový impuls pro strategii pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ (KOM(2009)0162),
s ohledem na zelenou knihu Komise nazvanou „Reforma společné rybářské politiky“ (KOM(2009)0163),
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov (A7-0014/2010),
A. |
vzhledem k tomu, že je absolutně nezbytné zachovat rybí populace, má-li být odvětví rybolovu schopno zásobovat obyvatele rybami a zajistit potravinovou rovnováhu jak v jednotlivých členských státech, tak v EU jako celku, a vzhledem k jeho významnému přínosu pro dobré sociální a hospodářské podmínky pobřežních komunit, místní rozvoj, zaměstnanost, zachování a vytváření hospodářských činností v předvýrobní, výrobní i po výrobní fázi, zásobování čerstvými rybami a zachování místních kulturních tradic, |
B. |
vzhledem k tomu, že Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu z roku 1982, zejména její ustanovení o mezinárodním řízení odvětví rybolovu, by měla být soustavně používána jako základ pro řízení společné rybářské politiky (SRP), |
C. |
vzhledem k tomu, že reforma SRP musí zohlednit politiku EU v oblasti životního prostředí, jak je zakotvena ve smlouvách, a také prohlášení z Bali z prosince 2007, |
D. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie (EU) je subjekt řízený mezinárodním právem, který by měl v souladu s ustanoveními svých smluv a provozními pravidly konkrétně zaručovat hospodářskou, sociální a politickou integraci svých politik, včetně SRP, |
E. |
vzhledem k tomu, že základním cílem SRP stanoveným nařízením (ES) č. 2371/2002 je zajistit udržitelný rozvoj a hospodářskou a sociální životaschopnost odvětví rybolovu a zachování mořských zdrojů, což je základním předpokladem současného i budoucího provádění činností v tomto odvětví, |
F. |
vzhledem k tomu, že SRP nedosáhla svého základního cíle a prokázala, že příliš centralizovaná politika zasahující směrem shora dolů nefunguje, |
G. |
vzhledem k rozmanitosti evropských moří a specifickým charakteristikám loďstva těchto moří a rybolovu, který se v nich provádí, |
H. |
vzhledem k tomu, že Rada ve svém usnesení ze dne 3. listopadu 1976, a zejména v příloze VII k tomuto usnesení, stanovila opatření na ochranu specifických potřeb oblastí, kde je místní obyvatelstvo obzvláště závislé na rybolovu a s ním spojených činnostech, |
I. |
vzhledem k tomu, že čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 stanoví, že se SRP vztahuje na zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, na akvakulturu a na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud jsou tyto činnosti prováděny na území členských států nebo ve vodách Společenství nebo rybářskými plavidly Společenství nebo, aniž je dotčena přímá odpovědnost státu vlajky, státními příslušníky členských států, |
J. |
vzhledem k tomu, že 88 % rybí populace Společenství je loveno nad rámec maximálního udržitelného výnosu a 30 % této populace je za hranicí bezpečných biologických limitů, což má závažné dopady na životaschopnost rybolovného odvětví, |
K. |
vzhledem k tomu, že provádění SRP je v přímé interakci s tak rozsáhlými oblastmi, jako je ochrana životního prostředí, změna klimatu, bezpečnost, veřejné zdraví, ochrana spotřebitelů, regionální rozvoj, vnitřní a mezinárodní obchod, vztahy se třetími zeměmi a rozvojová spolupráce, a vzhledem k tomu, že je nezbytné zaručit řádnou a pečlivou harmonizaci všech těchto oblastí při plném dodržování zásady subsidiarity, |
L. |
vzhledem k tomu, že v souladu se směrnicí 2008/56/ES by členské státy měly přijmout nezbytná opatření k dosažení nebo zachování dobrého stavu mořského prostředí v Evropské unii nejpozději do roku 2020, což si vyžádá regulaci rybolovu v rámci SRP, |
M. |
vzhledem k tomu, že existuje patrná disproporce mezi příjmy obyvatelstva, jež se živí rybolovem, a příjmy jiných vrstev; vzhledem k tomu, že je zapotřebí zajistit této skupině obyvatelstva spravedlivou životní úroveň, a to především zvýšením příjmů jednotlivců, |
N. |
vzhledem k tomu, že stávající geopolitická, hospodářská a sociální situace a vypracování strategie a akčního plánu pro zachování a udržitelný rozvoj evropských a světových oceánů a moří (integrovaná námořní politika) opravňují náš závazek vypracovat SRP, která by byla udržitelná z hlediska životního prostředí i z hlediska sociálně-hospodářského a s ohledem na niž by byly v souladu s Lisabonskou smlouvou posíleny rozhodovací pravomoci Parlamentu, |
O. |
vzhledem k tomu, že rybolov je jednou z nejdůležitějších činností, které využívají moře a jeho zdroje, a je proto třeba jej považovat za klíčovou součást řízení integrované námořní politiky, |
P. |
vzhledem k tomu, že mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), který sdružuje odborníky z celého světa, vyhodnotil dopady změny klimatu a dospěl k závěru, že mnoho ekosystémů je nyní v ohrožení z důvodu nebývalé kombinace faktorů a rušivých prvků, které jsou s tímto jevem spojeny, |
Q. |
vzhledem k tomu, že primární právo EU a v nedávné době i Smlouva o fungování EU uznaly povahu omezení postihujících nejvzdálenější regiony, která je z důvodu své stálosti a všudypřítomnosti odlišují od ostatních regionů Unie, jež jsou geograficky znevýhodněné nebo čelí populačním problémům, |
R. |
vzhledem k tomu, že má-li být SRP více participativní a efektivní, měla by být strukturována takovým způsobem, aby došlo k multidisciplinárnímu zapojení všech skupin, jejichž činnost s tímto odvětvím přímo nebo nepřímo souvisí, jako jsou komerční a rekreační rybáři, producenti akvakultury, zpracovatelský průmysl, majitelé plavidel, představitelé těchto skupin, občanská společnost (včetně nevládních organizací působících v oblasti životního prostředí a rozvoje), vědecké společenství a představitelé institucí, |
S. |
vzhledem k tomu, že tato nová reforma SRP by již měla rybářskou politiku více přiblížit pravidlům jednotného trhu, |
T. |
vzhledem k tomu, že ačkoli došlo po provedení přezkumu SRP v roce 2002 k určitému pokroku, přetrvávají stále závažné problémy související s nadměrnou kapacitou loďstev a s nedostatkem rybolovných zdrojů, jejichž rozsah se liší region od regionu a jež se v posledních letech se zhoršily, což mělo závažné negativní dopady na druhy, na něž není rybolov zaměřen, a na mořské prostředí obecně a což vedlo k tomu, že se nyní ekosystémy nacházejí ve špatném stavu, |
U. |
vzhledem k tomu, že problémy, jako např. nadměrná kapacita loďstev a nedostatek rybolovných zdrojů, by neměly být považovány za trvalé či všeobecně rozšířené vzhledem k obrovským rozdílům mezi jednotlivými loďstvy a druhy rybolovu a že řešení těchto problémů by měla být nalézána a uplatňována způsobem, který by zohledňoval značné rozdíly panující v jednotlivých regionech EU, |
V. |
vzhledem k tomu, že naše moře jsou schopna uživit větší počty ryb, než odpovídá stávající populaci ryb, a že pokud by bylo této populaci umožněno, aby se obnovila, mohly by být stanoveny limity, které by umožňovaly výrazně vyšší odlov ryb při zachování udržitelnosti, |
W. |
vzhledem k tomu, že objemy výmětů jsou nepřijatelně vysoké, přičemž v krajních případech hovoří rybáři o tom, že výměty tvoří až 80 % jejich úlovků, |
X. |
vzhledem k tomu, že politika zachování a řízení je největším neúspěchem SRP a nebyla od svého vytvoření modifikována ani aktualizována, a vzhledem k tomu, že je proto třeba se soustředit na vypracování nového modelu zachování a řízení rybolovných zdrojů, |
Y. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie v souladu se závazky přijatými na mezinárodních fórech definovala jako cíle své rybářské politiky řízení rybolovných zdrojů prostřednictvím maximálního udržitelného výnosu, přístup založený na předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup, |
Z. |
vzhledem k tomu, že udržování moderních, konkurenceschopných, ekologických a bezpečných rybářských loďstev není neslučitelné se snižováním rybolovné kapacity, které již ve skutečnosti bylo v různé míře v některých členských státech provedeno, na základě spolehlivého vědeckého výzkumu tak, aby tato kapacita více odpovídala dostupným zdrojům, a vzhledem k tomu, že zainteresované strany navrhují opatření, jako např. úsilí o rozšíření biomasy vhodné k rybolovu, snížení počtu rybolovných dnů, vytváření zón biologické ochrany a modernizace drobného rybolovu, která nebudou dané odvětví potlačovat, ale budou na ně mít pozitivní a postupné účinky, |
AA. |
vzhledem k tomu, že rybolov je jedna z hospodářských činností, která je nejvíce postižena zbídačením rybolovných zdrojů způsobeným špatným stavem mořských ekosystémů, a vzhledem k tomu, že udržitelnost této činnosti bude záviset na možnosti tento trend zvrátit prostřednictvím navrácení mořského ekosystému jako celku do zdravého a vyváženého stavu; vzhledem k tomu, že toto odvětví musí tudíž samo přispívat k úsilí o obnovu rovnováhy, která by umožnila dosáhnout udržitelnosti rybolovu v budoucnu a zajistila jeho větší životaschopnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, |
AB. |
vzhledem k tomu, že rybářství je klíčovým zdrojem obživy v mnoha pobřežních společenstvích, které se této činnosti věnují po několik generací, a přispívají tak k hospodářské a sociální dynamice dotčených regionů a ke kulturnímu dědictví EU, a vzhledem k tomu, že politika v oblasti rybolovu musí být vedena způsobem, který ochrání obživu obyvatel ve všech tradičních evropských rybolovných oblastech, přičemž bude respektovat historická práva, |
AC. |
vzhledem k tomu, že historická práva byla doposud chráněna zásadou relativní stability a že přínosy vyplývající z této relativní stability pro pobřežní společenství musí v těchto komunitách také zůstat, bez ohledu na podobu budoucích systémů řízení, |
AD. |
vzhledem k tomu, že k loďstvu pro drobný rybolov a k oblastem vysoce závislým na rybolovu je třeba přistupovat diferencovaně a poskytnout jim v rámci nové SRP větší sociální a hospodářskou podporu, |
AE. |
vzhledem k tomu, že ženy jsou přes své nízké zastoupení v pododvětví odlovu významnou skupinou hrající klíčovou úlohu v činnostech úzce spjatých se SRP, jako jsou např. akvakultura, zpracování produktů a jejich uvádění na trh, výzkum, obchodní řízení, odborné vzdělávání a námořní bezpečnost, |
AF. |
vzhledem k tomu, že podobně, jako již bylo zaznamenáno v zemědělském odvětví, jsou také v odvětví rybolovu ženy oběťmi nerovností, jež se promítají do nižších platů (nebo úplné absence odměny) a menších sociálních výhod; v některých případech je jim také znemožňováno plně se zapojit do práce řídících orgánů v některých komunitách nebo sdruženích, |
AG. |
vzhledem k tomu, že produkty rybolovu a akvakultury představují významný a stále více využívaný zdroj kvalitních bílkovin a zdravých tuků, které jsou nepostradatelné pro uspokojování potřeb v oblasti výživy v EU, |
AH. |
vzhledem k tomu, že loďstvo a odvětví rybolovu Společenství jsou zdrojem vysoce kvalitních potravin a hrají klíčovou roli v oblasti zaměstnanosti, sociální soudržnosti a dynamiky v pobřežních, vzdálených, nejvzdálenějších a ostrovních regionech EU, |
AI. |
vzhledem k tomu, že uvádění produktů rybolovu, jež mají akreditované osvědčení pro potraviny, na trh, a to počínaje jejich odlovem, vykrmováním nebo zpracováním (v závislosti na dotyčném odvětví) až po jejich prodej, by mělo vycházet z kritérií environmentální udržitelnosti a přispívat ke zlepšování informovanosti – jak výrobců, tak i spotřebitelů – o významu udržitelného rybolovu, |
AJ. |
vzhledem k tomu, že organizace FAO vykonala důležitou práci v oblasti označování produktů rybolovu a akvakultury ekoznačkou, a vzhledem k tomu, že v květnu 2005 její výbor pro rybolov (COFI) vypracoval v této souvislosti pokyny, které by měla posoudit Evropská komise, |
AK. |
vzhledem k tomu, že podpora udržitelného rozvoje v určitém regionu by měla posílit interakci mezi jeho přírodním prostředím a obyvatelstvem a zlepšovat kvalitu života v jeho pobřežních komunitách; a vzhledem k tomu, že rybářská politika musí vycházet ze zásady vzájemné závislosti mezi prosperitou těchto komunit a udržitelností ekosystémů, jejichž jsou tyto komunity nedílnou součástí, |
AL. |
vzhledem k tomu, že loďstva pro drobný rybolov a pro rybolov ve velkém, průmyslovém rozsahu mají velmi odlišné rysy a problémy, které není možné postihnout v jednotném modelu, a proto je třeba k nim přistupovat diferencovaně, |
AM. |
vzhledem k tomu, že v současné době se již obecně má za to, že existují určité nástroje umožňující alternativní přístup k řízení rybolovu, které mohou užitečným způsobem doplnit stávající systémy a hrát významnou úlohu při řízení tohoto odvětví ze strany Společenství, |
AN. |
vzhledem k tomu, že některé členské státy již zavedly vlastní programy, jako např. programy přidělování kreditů za zachovávání rybí populace, jejichž cílem je podpořit pozitivní inovace v odvětví rybolovu, a vzhledem k tomu, že taková opatření přijatá na úrovni jednotlivých členských států mohou být ve spolupráci se zúčastněnými stranami přizpůsobena za účelem zohlednění místních okolností; |
AO. |
vzhledem k tomu, že studium modelů řízení rybolovu by mělo být předmětem pečlivých úvah a mělo by zohlednit různé hospodářské a sociální podmínky a podmínky rybolovné činnosti v různých členských státech, aniž by opomnělo úlohu subsidiarity s cílem zajistit vyvážené globální řízení zdrojů a podpořit proporcionální přístup jednotlivých loďstev k těmto zdrojům, |
AP. |
vzhledem k tomu, že činnosti v odvětví rybolovu se soustředí především do hospodářsky méně rozvinutých oblastí – většinou spadajících do cíle 1 –, a vzhledem k tomu, že krizová situace v odvětví rybolovu má značný vliv na úroveň hospodářské a sociální soudržnosti v těchto oblastech, |
AQ. |
vzhledem k tomu, že hodnota mořských rezervací, v nichž je rybolov zakázán, jakožto účinného nástroje na ochranu mořských ekosystémů a vytváření přínosů v souvislosti s řízením rybolovu je obecně uznávána, pokud jejich vytváření a ochrana splňují určité minimální standardy, |
AR. |
vzhledem k tomu, že je třeba se co nejvíce zaměřit na strategický význam akvakultury a její rozvoj na úrovni Společenství, a to jak po sociálně-hospodářské a environmentální stránce, tak s ohledem na zajišťování potravin; vzhledem ale k tomu, že toto odvětví musí zabránit škodám na místním mořském prostředí a vyčerpávání volně žijící populace, zejména malých pelagických druhů, které jsou loveny jako potrava pro mnoho akvakulturních druhů, |
AS. |
vzhledem k tomu, že činnosti související se sběrem měkkýšů jsou nedílnou součástí tohoto odvětví a mají v určitých pobřežních oblastech značný význam, přičemž ručním sběrem měkkýšů se zabývají převážně ženy; vzhledem k tomu, že by tyto činnosti měly plně spadat do nové SRP, |
AT. |
vzhledem k tomu, že bude třeba, aby EU koordinovala svou rozvojovou politiku a SRP a věnovala odvětví rybolovu více lidských, technických a rozpočtových zdrojů v rámci své politiky rozvojové spolupráce se třetími zeměmi, |
AU. |
vzhledem k tomu, že by regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) a dohody o partnerství v oblasti rybolovu měly hrát klíčovou a stále důležitější roli při zužitkovávání a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v mezinárodních vodách i ve vodách Společenství, avšak při nedávných hodnoceních výkonnosti RFMO byly v jejich fungování zjištěny vážné nedostatky, což vedlo generální shromáždění OSN k tomu, aby vyzvalo k přijetí naléhavých opatření, jež by tuto situaci napravila, |
AV. |
vzhledem k tomu, že by regionální organizace pro řízení rybolovu měly hrát klíčovou a zásadní úlohu při zužitkovávání a udržitelném využívání rybolovných zdrojů ve vodách Společenství, což by umožnilo, aby byla rozhodnutí o řízení přijímána na vhodnější úrovni, na níž budou zapojeny relevantní zúčastněné strany, |
AW. |
vzhledem k tomu, že vnější politika SRP má zásadní význam pro zajištění zásobování odvětví a spotřebitelů, neboť více než třetina produkce Společenství pochází z mezinárodních lovišť a z vod spadajících do výlučných hospodářských oblastí třetích zemí, |
AX. |
vzhledem k tomu, že nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro udržitelné využívání živých vodních zdrojů, jež ohrožuje samotnou podstatu SRP a mezinárodní snahy o podporu lepší správy oceánů, a vzhledem k tomu, že účelem nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství, jež má být brzy provedeno, je dále podporovat řízení dohledu a koordinaci, |
AY. |
vzhledem k tomu, že 60 % ryb spotřebovávaných v Evropské unii je uloveno mimo vody EU a že je tento poměr tak vysoký zčásti proto, že se SRP nepodařilo udržet úroveň rybích populací, která by dostačovala k pokrytí poptávky občanů EU, |
AZ. |
vzhledem k tomu, že Komise již přiznala, že jsou na trh Společenství uváděny produkty, které nesplňují minimální velikosti stanovené v EU, a to zejména kvůli tomu, že nebyla provedena pravidla pro uvádění mražených produktů na trh, |
BA. |
vzhledem k tomu, že velká část pracovních míst v odvětví rybolovu je v současnosti obsazována pracovními silami ze třetích zemí, protože jsou pro mladé lidi ze Společenství stále méně atraktivní, |
BB. |
vzhledem k tomu, že výrazný pokles cen většiny druhů ryb, k němuž došlo v posledních letech, se velmi negativně projevil v příjmech producentů, kteří zároveň čelí růstu nákladů na produkci, které nemohou promítnout do ceny při prvním prodeji, |
BC. |
vzhledem k tomu, že došlo ke změně struktur trhu s produkty rybolovu a neexistuje již přijatelná rovnováha mezi producenty a kupujícími, neboť díky koncentraci distribučních a nákupních řetězců nastala situace, kterou je stále více možno považovat za oligopol kupujících, |
BD. |
vzhledem k tomu, že velká část vývozu ze třetích zemí způsobuje v tomto odvětví ve Společenství vážné problémy v oblasti hospodářské soutěže, protože jsou porušovány normy a kontrolní systémy, které se vztahují na producenty a spotřebitele ve Společenství a jež producentům ve Společenství zvyšují výrobní náklady, |
BE. |
vzhledem k tomu, že z dlouhodobého hlediska není tento stav klesajících cen prospěšný ani pro spotřebitele, |
Obecné záležitosti
1. |
vítá, že Komise ze své iniciativy předložila zelenou knihu, která nyní tvoří základ pro konzultace a rozsáhlé diskuse o omezeních a problémech, s nimiž se SRP v současné době potýká, vedené za účelem provést její naléhavou a dalekosáhlou reformu, a vyzývá, aby byla zohledněna i stanoviska zúčastněných stran; |
2. |
je přesvědčen, že současná reforma je pro budoucnost evropského odvětví rybolovu klíčová a že veškeré neúspěchy při přijímání a uskutečňování radikální reformy by mohly znamenat, že v okamžiku příští reformy zde již nebudou ani ryby, ani odvětví rybolovu; |
3. |
souhlasí se zelenou knihou v tom, že pro hospodářskou a sociální udržitelnost jsou nezbytné produktivní populace ryb a fungující mořské ekosystémy, a že ekologická udržitelnost je tudíž základní podmínkou zajištění hospodářské a sociální budoucnosti evropského rybolovu; |
4. |
vítá rovněž hlavní zásady, které za účelem efektivní a úspěšné reformy SRP stanovila Komise, zejména udělení větší odpovědnosti odvětví samotnému zavedením podmínek, které přispějí ke správným rybolovným postupům, pozměnění a vytvoření dlouhodobých modelů řízení rybolovu tak, aby vznikly nástroje doplňující a zlepšující tradiční jediný systém celkového přípustného odlovu a kvót, který je v současné době v platnosti, a řešení problému nadměrné kapacity loďstev; |
5. |
vítá analýzu pěti strukturálních nedostatků současné SRP, kterou vypracovala Komise, a souhlasí s jejím názorem, že při reformě musí být ústřední pozornost věnována těmto pěti aspektům: hluboce zakořeněnému problému nadměrné kapacity loďstev, nepřesným politickým cílům majícím za následek nedostatek pokynů pro rozhodování a provádění, systému rozhodování upřednostňujícímu krátkodobé zaměření, rámci, který odvětví neposkytuje dostatečnou odpovědnost, a nedostatku politické vůle k zajištění dodržování předpisů spolu s jejich nedostatečným dodržováním v rámci odvětví; |
6. |
vítá skutečnost, že byla uznána potřeba uplatňovat jednodušší rámec, který by umožnil zajistit, aby přijímaná opatření přinášela optimální výsledky, a v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité vystupňovat úsilí, jež je za tímto účelem vyvíjeno; |
7. |
znovu opakuje, že hlavním cílem SRP by mělo být zaručení budoucnosti jak rybolovných zdrojů, tak rybářů, a to zajištěním obnovy populací ryb a obnovou hospodářské životaschopnosti tohoto odvětví; |
8. |
znovu opakuje, že SRP musí zajistit dlouhodobou udržitelnost rybolovu, má-li toto odvětví být schopno přispívat k zajišťování sociálně-ekonomické životaschopnosti pobřežních komunit, k zabezpečení zásobování obyvatelstva rybími produkty, jeho potravinové soběstačnosti a výživě a ke zlepšení životních podmínek rybářů, a zajistit tak udržitelný rozvoj těch pobřežních oblastí, které jsou na rybolovu nejvíce závislé; |
9. |
je přesvědčen, že řízení rybolovu musí být plánováno tak, aby minimalizovalo dopad rybolovných činností na příbuzné a závislé druhy, a že by zásadním rozhodnutím měla předcházet posouzení jejich dopadů na životní prostředí, jako je tomu u většiny ostatních průmyslových odvětví; |
10. |
zdůrazňuje, že současná SRP je jednou z nejintegrovanějších politik Společenství, což Společenství poskytuje široké pravomoci, a tudíž i odpovědnost, v oblasti řízení a zachování mořských zdrojů, a doufá, že dojde k většímu zapojení zúčastněných stran; |
11. |
zdůrazňuje, že ačkoli SRP prošla v roce 2002 rozsáhlou reformou, čelí 27 let po svém vzniku v určitých rybolovných oblastech závažným problémům, jejichž hlavními rysy jsou nadměrný odlov, nadměrná kapacita některých částí loďstva, již je třeba jasně definovat, vysoká energetická náročnost a plýtvání, chybějící spolehlivý výzkum rybích populací a další faktory, jako je hospodářský a sociální pokles, který toto odvětví v současné době postihuje, globalizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury, důsledky změny klimatu a postupný úbytek zdrojů způsobený špatným stavem mořských ekosystémů; |
12. |
je přesvědčen, že veškeré politiky v oblasti rybolovu by měly vzít v úvahu celou řadu hledisek – sociálních, environmentálních a ekonomických –, která vyžadují integrovaný a vyvážený přístup, jenž je neslučitelný s představou, že by tato hlediska byla hierarchizována podle předem vymezených priorit; |
13. |
zdůrazňuje, že zajištění životaschopnosti rybolovu, jenž je strategickým odvětvím, a rybářských komunit, stejně jako zachování udržitelnosti mořských ekosystémů, nejsou cíle, jež by byly neslučitelné; |
14. |
domnívá se, že problémy, jako např. nadměrný odlov, nadměrná kapacita, nadměrné investice a plýtvání, by neměly být považovány za trvalé či všeobecně rozšířené, ale spíše za specifické pro určitá loďstva a druhy rybolovu, a měly by tudíž být řešeny způsobem, který by tyto specifické rysy zohledňoval; |
15. |
zdůrazňuje, že Parlament již v předchozích volebních obdobích upozorňoval na skutečnost, že ne všichni provozovatelé dodržují dostatečně pravidla SRP, a opakovaně vyzýval příslušné orgány v EU a ve všech členských státech, aby zlepšily kontroly, harmonizovaly kritéria pro provádění inspekcí a udělování sankcí a systémy pro podávání zpráv o úlovcích, zajistily transparentnost výsledků inspekcí a posílily inspekční systémy Společenství s cílem vytvořit kulturu dodržování pravidel tím, že budou zapojeny hlavní zúčastněné strany a bude jim udělena větší odpovědnost; |
16. |
poznamenává, že nové nařízení o kontrole obsahuje řadu opatření, která se mohou stát předmětem kritiky, pokud jde o jejich úspěšnost a efektivnost vynaložených nákladů v kontextu reformy SRP; |
17. |
zdůrazňuje, že mnohé problémy, jimž SRP čelí, mají svůj původ v nedostatečném uplatňování zásad řádné správy věcí veřejných; |
18. |
zdůrazňuje, že se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost již není Parlament v odvětví rybolovu pouhým konzultačním orgánem, ale stává se spolutvůrcem právních předpisů, neboť s Radou sdílí rozhodovací pravomoci s výjimkou stanovování celkových přípustných odlovů a kvót; |
19. |
upozorňuje, že RFMO a dohody o partnerství v oblasti rybolovu by měly hrát zásadní roli při řádné správě věcí veřejných a při provádění osvědčených rybolovných postupů v jejich příslušných oblastech působnosti či provádění a že postoj EU by měl spočívat v prosazování nejvyšších možných standardů pro zachování a řízení rybolovu; |
20. |
domnívá se, že by měly být vytvořeny regionální organizace pro řízení rybolovu činné ve vodách EU a zahrnující členské státy a relevantní zúčastněné strany a že by měly hrát klíčovou úlohu při řízení a uplatňování osvědčených postupů v rámci rybolovu v příslušných jurisdikcích EU; |
21. |
zdůrazňuje, že reformní proces SRP by měl být ukončen začátkem roku 2011, aby mohlo být zajištěno jeho řádné zohlednění v diskusích o nadcházejícím finančním rámci EU, stejně jako plné provedení reformované SRP; |
22. |
zdůrazňuje, že za účelem minimalizace nepříznivých dopadů na mořské ekosystémy je třeba zohlednit vědecké znalosti a aplikovaný technický výzkum v oblasti potřeb odvětví a že je nezbytné zavést a postupně zdokonalovat politiku zachování a udržitelného řízení rybolovných zdrojů, do jejíhož utváření budou jakožto pozorovatelé zapojeni spolupracující výzkumní pracovníci činní v této oblasti a plnoprávní zástupci regionálních poradních sborů; dále zdůrazňuje, že by jakýkoli z případů, kdy chybí přesné vědecké údaje o rybolovu a o mořských ekosystémech, neměl bránit tomu, aby byl v rámci nové společné rybářské politiky přijat přístup založený na předběžné opatrnosti; |
23. |
zdůrazňuje, že navzdory složité povaze některých postupů pro úpravu modelů řízení rybolovu a problémům, zejména právní povahy, které se v průběhu tohoto procesu mohou objevit, nejsou tyto překážky nepřekonatelné, jak dokazuje úspěšné uplatnění alternativních modelů řízení jinde ve světě; vyzývá Komisi, aby důkladně prozkoumala, zda by bylo možno zavést nové modely řízení, které by doplňovaly stávající modely řízení rybolovu; |
24. |
upozorňuje na skutečnost, že navzdory tomu, že byla přijata opatření pro vyřazení plavidel z provozu, zůstává nadměrná kapacita závažným problémem a existují určité části evropských loďstev, zejména loďstvo pro drobný rybolov, které nebyly dostatečně obnoveny, a že jsou stále používána plavidla, která jsou zastaralá či velmi stará a která by měla být zmodernizována nebo nahrazena, aby byla zajištěna větší bezpečnost na palubě a menší dopady na životní prostředí, aniž by došlo ke zvýšení rybolovné kapacity; |
25. |
zdůrazňuje význam rybářských sdružení, organizací producentů a jiných asociací v odvětví rybolovu pro řádné fungování a rozvoj tohoto odvětví; |
26. |
zdůrazňuje, že úspěch udržitelné akvakultury bude záviset na podnikatelsky příznivém prostředí na vnitrostátní i místní úrovni a že by členské státy a regionální orgány měly mít k dispozici vhodný rámec Společenství, který by umožnil harmonický rozvoj tohoto odvětví a využití celého jeho potenciálu pro vytváření bohatství a pracovních míst a upřednostňoval ty rybáře, kteří museli omezit svou činnost; |
27. |
zdůrazňuje, že na stávající strukturu řízení rybolovu a chovu ryb může mít značný dopad zvyšování počtu obyvatel v Evropské unii i její budoucí rozšíření, stejně jako faktory související se změnou klimatu; |
28. |
s překvapením konstatuje, že v zelené knize není zmíněna klíčová úloha, kterou v odvětví rybolovu sehrávají rybářské přístavy, jelikož právě přístavy jsou hlavními aktéry při vykládce, skladování a distribuci ryb; vyzývá proto Komisi, aby vzhledem k vývoji, který vedl k potřebě modernizace infrastruktury, zdůraznila úlohu přístavů v rámci odvětví rybolovu; mimoto se domnívá, že rybářské přístavy v Evropě budou v budoucnu moci přispět k rozvoji a zavedení certifikačních systémů a k lepší sledovatelnosti úlovků; |
29. |
zdůrazňuje, že plné zapojení žen do činností v tomto odvětví spojené s přiznáním stejných práv a podmínek, jaké mají muži, je základním cílem, který by měl být zohledněn ve všech politikách a opatřeních navrhovaných a přijímaných v odvětví rybolovu; |
30. |
opakuje, že rybolov je nezbytná činnost, nikoli pouze jako zdroj potravy, ale i po sociální, rekreační a kulturní stránce, a že v mnoha pobřežních oblastech Evropy představuje hlavní – a v některých případech jediný – zdroj obživy pro mnoho rodin, které na něm přímo či nepřímo závisí, přičemž spolu s jinými námořními činnostmi napomáhá oživovat pobřeží a držet je pohromadě ze sociálního a hospodářského hlediska; |
31. |
považuje za nezbytné ocenit a respektovat úlohu žen v oblasti rybolovu a udržitelného rozvoje rybářských oblastí; vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření pro zajištění toho, aby vypomáhající manželé nebo manželky měli alespoň rovnocennou úroveň ochrany, jakou mají samostatně výdělečně činné osoby, a to za stejných podmínek, které se vztahují na samostatně výdělečně činné osoby, včetně přístupu k tomuto povolání a práva na rybaření; žádá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly na zajištění podpory zásadě rovných příležitostí a na jejím začleňování do činností vykonávaných v rámci jednotlivých fází provádění Evropského rybářského fondu (včetně fáze návrhu, provádění, monitorování a hodnocení) v souladu s ustanovením článku 11 nařízení (ES) č. 1198/2006; |
32. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby tím, že bude podporovat jejich zapojení do regionálních poradních sborů, zaručila, že nejzranitelnější skupiny v odvětví rybolovu, zejména pracující ženy, rybářky a sběračky měkkýšů, nebudou diskriminovány při udělování přístupových práv ke zdrojům; |
33. |
trvá na tom, že by budoucí doplňková finanční opatření měla zohlednit nové cíle SRP; v této souvislosti se domnívá, že by finanční zdroje, jež budou předmětem jednání při stanovování nového víceletého finančního rámce na období 2014–2020, měly zahrnovat větší rozpočet SRP, jenž by vytvořil finanční podmínky nezbytné pro úplnou realizaci a praktický rozvoj pokynů přijatých k provedení reformy; zdůrazňuje, že společná rybářská politika předpokládá spravedlivé financování ze strany Společenství vynakládané s cílem zabezpečit využívání vodních zdrojů takovým způsobem, který je zárukou udržitelnosti z hospodářského, environmentálního a sociálního hlediska; odmítá všechny pokusy o přenesení nákladů SRP na úroveň členských států; |
34. |
zastává názor, že souvislé snižování podpory Společenství pro toto odvětví v současném víceletém finančním rámci na období 2007–2013, především snižování rozpočtových prostředků pro Evropský rybářský fond a společnou organizaci trhu, je jedním z faktorů, které přispěly ke zhoršení situace v tomto odvětví; |
35. |
zdůrazňuje, že v souladu se zásadou solidarity a hospodářské a sociální soudržnosti by měla být zachována zásada konvergence při přidělování prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti, včetně Evropského rybářského fondu; |
36. |
považuje za nezbytné stanovit přechodné období, aby mohla být tato reforma SRP řádně sladěna se současným rámcem této společné politiky; |
Konkrétní aspekty
Ochrana a zachování zdrojů a vědecké poznatky
37. |
domnívá se, že závazky SRP týkající se napravení hospodářských a sociálních důsledků způsobených omezením rybolovných práv, stejně jako vysokou mírou znečištění a sílící mezinárodní konkurencí, musí být kompatibilní s dlouhodobou udržitelností odvětví; |
38. |
trvá na tom, že by měl být v rámci SRP přijat ekosystémový přístup, který by byl stejnou měrou zohledňován ve všech prováděných hospodářských činnostech, jež mají vliv na mořské prostředí, přičemž by byla zvláštní pozornost věnována integrované správě pobřežních pásů, v nichž se nacházejí složité ekosystémy a kde je třeba nalézt velmi křehkou ekologickou rovnováhu mezi environmentálními, hospodářskými, sociálními, rekreačními a kulturními zájmy; v tomto ohledu žádá Komisi, aby zajistila, že součástí reformy SRP budou i opatření přijatá v zájmu boje proti změně klimatu a že budou k dispozici dostatečné prostředky, které umožní jejich provedení; |
39. |
trvá na tom, že reforma SRP musí i nadále dodržovat zásadu obezřetnosti, kterou stanoví kodex správné praxe pro odpovědný rybolov a Newyorská dohoda, s cílem nedovolit, aby bylo někdy ohroženo přežití a/nebo udržitelný vývoj druhů; |
40. |
je přesvědčen, že místní rybářské komunity by měly mít vždy jako první přístup k rybím populacím, i když práva přístupu by měla být založena na aktualizovaných kritériích a ne nadále pouze na kritériu historických záznamů úlovků, a že by měla být postupně zavedena environmentální a sociální kritéria s cílem vymezit, kdo je k lovu ryb oprávněn, a to včetně selektivity lovných zařízení a z něj vyplývajících neúmyslných odlovů a výmětů, narušování mořského prostředí, přínosu pro místní ekonomiku, spotřeby energie a emisí CO2, kvality konečného produktu, vytvořených pracovních míst a souladu s pravidly SRP, a že je také třeba upřednostňovat lov ryb určených k lidské spotřebě; je přesvědčen, že uplatňování těchto kritérií by mohlo dát impuls, který by vedl ke zdokonalení metod rybolovu a k tomu, aby se odvětví rybolovu stalo environmentálně, sociálně a hospodářsky udržitelnějším; |
41. |
domnívá se, že historická práva byla dříve chráněna zásadou relativní stability a že každý nový režim řízení musí zachovat přínosy, které pobřežním komunitám z relativní stability plynou; |
42. |
domnívá se, že výměty ryb jsou neudržitelnou rybolovnou praxí, která by se měla postupně ukončit, a že je třeba tohoto cíle dosáhnout vytvořením jak pozitivních, tak v nutných případech i negativních pobídek, které by rybáře přiměly k větší selektivitě; domnívá se, že pokud nebudou pomocí pobídek v náležitém časovém období výměty sníženy, měly by být úplně zakázány; |
43. |
domnívá se, že výše zmíněné dlouhodobé udržitelnosti odvětví, přijetí ekosystémového přístupu, uplatnění zásady obezřetnosti a výběru vhodného vybavení lze dosáhnout pouze v kontextu decentralizované rybářské politiky, v jejímž rámci budou rozhodnutí přijímána podle toho, jak to nejlépe vyhovuje konkrétním situacím v jednotlivých rybolovných a přímořských oblastech; |
44. |
domnívá se, že je nezbytné zaručit účinnou ochranu pobřežních oblastí, které jsou značně citlivé z environmentálního hlediska, neboť jsou hlavními oblastmi reprodukce biologických zdrojů a vývoje nových populací; |
45. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby při uplatňování opatření přijatých v oblasti boje proti změně klimatu posuzovala důsledky, které by tato opatření mohla mít pro rybolov a mořské prostředí; |
46. |
domnívá se, že na základě nařízení (ES) č. 2371/2002 musí být komplexní přehled loďstev porovnán s populacemi ryb, které mohou být loveny, s cílem zjistit, která loďstva odpovídají zdrojům a u kterých je naopak třeba snížit stav a o kolik; |
47. |
zdůrazňuje, že jak stanoví nové nařízení o zavedení kontrolního režimu přijaté dne 20. listopadu 2009 (nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, čl. 55 odst. 1), „členské státy zajistí, aby byl rekreační rybolov na jejich území a ve vodách Společenství provozován způsobem, který je slučitelný s cíli a pravidly společné rybářské politiky“; |
48. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby zvážila sociální dopady a závažné škody, které na rybolovu páchají někteří predátoři ryb, např. nadměrné populace tuleňů a kormoránů; |
49. |
upozorňuje, že je na vnitrostátní i evropské úrovni třeba větších investic do aplikovaného výzkumu a vědeckých poznatků v oblasti rybolovu, a to s cílem podpořit organizace provádějící společný výzkum, jež v posledních letech nashromáždily řadu znalostí a zkušeností, a že by rybolov měl být efektivněji spojen s oblastmi, které pokrývají rámcové programy na podporu výzkumu; zdůrazňuje, že výzkum a znalosti v oblasti rybolovu je nezbytné koordinovat na evropské úrovni; domnívá se, že je zásadní omezit neurčitost vědeckých hodnocení a shromáždit příslušné sociální a hospodářské údaje, které se do těchto hodnocení začlení; zastává názor, že informace pocházející od zúčastněných stran by měly být do těchto hodnocení začleňovány; důrazně zdůrazňuje, že součástí nového ekosystémového přístupu bude víceoborový výzkum; |
50. |
zdůrazňuje, že vědecký výzkum v oblasti rybolovu je základním nástrojem k jeho řízení, neboť je nezbytný k určení faktorů podmiňujících vývoj rybolovných zdrojů, k jejich kvantitativnímu posuzování a vypracování modelů, které by umožnily předvídat jejich vývoj, a také ke zdokonalování lovných zařízení, plavidel a ke zlepšování pracovních podmínek a bezpečnosti rybářů, přičemž se vychází právě z poznatků a zkušeností posledně jmenovaných; |
51. |
upozorňuje na to, že úkolem vědeckého výzkumu by mělo být zohlednit sociální, environmentální a ekonomická hlediska rybolovné činnosti; považuje za zásadní přikročit k posouzení dopadu různých systémů/nástrojů řízení rybolovu na zaměstnanost a příjmy rybářských komunit; |
52. |
trvá na tom, že je zapotřebí vytvořit vhodné pracovní podmínky a stanovit odpovídající práva a přiměřené platové podmínky pro výzkumné a technické pracovníky, kteří se zabývají vědeckým výzkumem v oblasti rybářství; |
53. |
podporuje stále větší využívání informačních technologií v tomto odvětví stejně jako využívání výpočetní techniky v systémech shromažďování a přenosu údajů, a to jak pro potřeby správních orgánů na regionální a vnitrostátní úrovni, tak pro potřeby subjektů působících v tomto odvětví a organizací výrobců, jehož cílem je umožnit lepší přístup k informacím a jejich větší transparentnost; |
54. |
podporuje názor, že zavádění povinných nových technologií (k monitorování a kontrole rybolovu) na paluby rybářských lodí by mělo probíhat postupně – během stanoveného přechodného období – s cílem poskytnout tomuto odvětví možnost snazšího přizpůsobení se; |
55. |
uznává, že cílové i necílové druhy, např. ryby, žraloci, želvy, mořští ptáci a mořští savci, jsou vnímajícími tvory, a vyzývá Komisi, aby vyčlenila prostředky na rozvoj metod odlovu a usmrcování, které snižují zbytečné utrpení volně žijících mořských živočichů; |
Ziskovost a profesní postup
56. |
upozorňuje, že reforma SRP by měla zohledňovat skutečnost, že EU rozhodla, že by využívání populací ryb mělo být řízeno prostřednictvím maximálního udržitelného výnosu, jenž by měl být chápán spíše jako maximální hranice využívání než jako cílové množství, zdůrazňuje však, že tento cíl musí být v souladu s vícedruhovým přístupem, který bere v úvahu všechny druhy v určitém lovišti, a že není možné uplatňovat současný přístup, kdy se maximální udržitelný výnos používá pro každou populaci zvlášť; zastává názor, že by bylo vhodné, aby byl tento cíl uplatňován operačním způsobem, zakládal se na vědecky potvrzených údajích a aby byly vyhodnocovány jeho socio-ekonomické dopady; |
57. |
zdůrazňuje význam hospodářské a politické podpory spolupráce mezi rybáři a výzkumnými pracovníky, aby bylo možno vykonávat poradenskou činnost na takovém základě, který přesněji odráží podmínky v oblasti moře a který by bylo možno rychleji realizovat; |
58. |
zdůrazňuje význam odvětví rybolovu v této socioekonomické situaci, v oblasti zaměstnanosti a při podpoře hospodářské a sociální soudržnosti v nejvzdálenějších regionech; připomíná, že nejvzdálenější regiony Společenství ze sociálního a hospodářského hlediska zaostávají, a to v důsledku své odlehlosti, ostrovní polohy a izolované situace, malých rozměrů a složitých topografických a klimatických podmínek, hospodářské závislosti na malém množství produktů, ze kterých většinu tvoří produkty rybolovu, omezení svých trhů a dvojí povahy (jako regionů Společenství a zároveň jako oblastí nacházejících se v prostředí rozvojových zemí), a že tyto charakteristiky opodstatňují pozitivní diskriminaci v některých oblastech SRP, zejména pokud jde o podporu modernizace a obnovy loďstev; |
59. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby uznala specifické charakteristiky nejvzdálenějších regionů a vzdálených ostrovních komunit, jejichž živobytí závisí téměř výhradně na rybolovu, a rozdíly mezi nimi a aby prosazovala podpůrná opatření zaměřená na biologickou a sociální udržitelnost rybolovu v těchto regionech; |
60. |
podporuje pokračování rybolovu podle programu POSEI (program na uhrazení dodatečných nákladů vzniklých při uvádění určitých produktů rybolovu z nejvzdálenějších regionů na trh) podobným způsobem jako v případě oblasti zemědělství podle programu POSEI; domnívá se v této souvislosti, že tento program by neměl být časově omezený, protože okrajová poloha těchto regionů je trvalým faktorem; |
61. |
domnívá se, že je v oblasti rybolovu třeba vytvořit mezioborová seskupení, jež by zahrnovala majitele, pracovníky, zpracovatele, zprostředkovatele atd., kteří by se zasazovali o dialog mezi zainteresovanými stranami v této oblasti, a to jak směrem nahoru, tak směrem dolů; |
62. |
naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala zvláštní programy Společenství na podporu drobného pobřežního a neprůmyslového rybolovu a sběru měkkýšů, což jsou aktivity, které vesměs provádí malí a střední provozovatelé, s cílem pomoci těmto odvětvím překonat tradiční strukturální problémy tím, že lépe zužitkují příležitosti, které nabízí Evropský rybářský fond, velká část jehož opatření je již zaměřena výhradně na malé a střední podniky, a také tím, že jim účelově pomohou získat lepší přístup na trh a zvýšit cenu jejich produktů; |
63. |
naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby podporovaly odpovídající odborné vzdělávání rybářů a velitelů plavidel, včetně povinných vzdělávacích programů vycházejících z „osvědčených postupů“ v rybolovu a základů ekologie mořských biotopů pro osoby vyžadující odbornou kvalifikaci, s cílem zvýšit status kvalifikací, zvýšit prestiž této profese a přilákat přizpůsobivější mladé lidi ochotné akceptovat profesní mobilitu a zaujmout podnikatelštější přístup a začlenit všechny technické, vědecké a kulturní prvky nezbytné pro to, aby byl překonán rozšířený názor, že oblast rybolovu je okrajovou činností; |
64. |
zdůrazňuje, že odborná kvalifikace je klíčovým faktorem jak pro zlepšení produktivity, tak i pro zvýšení platů; poukazuje na to, že pracovní místa pro kvalifikované pracovníky jsou znakem technologicky vyspělého podniku a představují lepší finanční odměnu, lepší znalost norem (a s tím větší pravděpodobnost jejich plnění) a lepší pochopení vzájemné provázanosti mezi rybolovem a ekosystémy a respektování této provázanosti; |
65. |
je přesvědčen, že všem provozovatelům rybolovu a sběru měkkýšů, ať už se jedná o muže či ženy, musí být zaručen jednodušší přístup k finančním nástrojům Evropské unie a musí jim být přiznán ve všech členských státech stejný status, aby byla zaručeno jejich sociální zabezpečení a ochrana v rámci systémů sociálního zabezpečení každého členského státu; zdůrazňuje, že musí být vytvořena strategie, jejímž prostřednictvím by byla poskytována finanční podpora profesionálním rybářům, kteří se vzhledem k tomu, že kapacitu odlovu je třeba upravovat podle dostupnosti rybích populací nebo plánů obnovy rybích populací, mohou stát obětí omezování této činnosti nebo mohou přijít o práci; |
66. |
vyzývá členské státy, aby v rámci svých předpisů v oblasti pracovního práva dosáhli kolektivních dohod, které by přijala evropská loďstva s cílem zlepšit jejich pracovní podmínky a bezpečnost; |
67. |
domnívá se, že je nezbytné více zapojit producenty do marketingového řetězce pro prodej čerstvých ryb a dalších produktů rybolovu, snížit počet zprostředkovatelů v řetězci, umožnit větší zapojování producentských organizací a dalších zainteresovaných subjektů do řízení populací ryb a uvádění produktů rybolovu na trh, a to s cílem umožnit, aby se pododvětví odlovu stalo co nejziskovější a povzbudit a podpořit veškeré činnosti přímého prodeje a činnosti výrobců v oblasti marketingu, které mohou přispět ke zkrácení řetězce; |
68. |
žádá Komisi, aby zdokonalila poskytování informací spotřebitelům o původu a kvalitě produktů rybolovu a vypracovala konkrétní program pro označování výrobků ekoznačkou, který by umožnil zlepšit pověst produktů rybolovu a podpořil zdraví spotřebitelů a jenž by byl založen na přísném monitorování a úplné sledovatelnosti od okamžiku získání surovin až po okamžik uvedení koncových produktů na trh, ať už jde o prodej čerstvých úlovků nebo zpracovaných produktů z rybolovu nebo akvakultury; |
69. |
znovu opakuje, že u produktů rybolovu a akvakultury, které jsou uváděny na trh Společenství, včetně dovážených produktů je třeba zajistit přísné dodržování opatření zaměřených na monitorování a udělování osvědčení, aby byla jistá jejich identita a potvrzena skutečnost, že pocházejí z udržitelného rybolovu, a pokud ano, že jsou řádně zpracovány; dále poukazuje na nutnost zajistit, aby dovážené produkty byly sledovatelné a splňovaly zdravotní, environmentální a sociální požadavky, kterými se řídí produkty Společenství, s cílem vytvořit na trhu Společenství spravedlivé prostředí; |
Modely řízení, decentralizace, větší odpovědnost a dohled
70. |
zdůrazňuje, že první a hlavní úkol řízení rybolovu, jako činnosti využívající obnovitelných zdrojů, spočívá v přímé či nepřímé kontrole celkové intenzity rybolovu tak, aby bylo dosaženo cíle zajišťujícího dodávku ryb veřejnosti v rámci trvalé udržitelnosti zdrojů; |
71. |
domnívá se, že je nezbytně nutné vytvořit politický rámec, který umožní přijímat rozhodnutí týkající se daného odvětví na střednědobém a dlouhodobém základě a uplatňovat různé operační plány odpovídající specifické povaze mořských ekosystémů, rybolovu a typickým znakům jednotlivých evropských loďstev a průmyslů; |
72. |
domnívá se, že zatímco na úrovni EU lze formulovat dlouhodobé strategické cíle, skutečné povinnosti v souvislosti se sestavováním a prováděním jednotlivých operačních plánů by měly být uloženy členským státům a regionálním orgánům s tím, že evropské orgány by měly zajišťovat plnění klíčových cílů; |
73. |
domnívá se, že pro všechny druhy rybolovu v EU a/nebo geografických rybářských regionech by měly být vypracovány dlouhodobé plány řízení a obnovy; žádá, aby tyto plány byly svou povahou preventivní, zakládaly se na vědeckých doporučeních a splňovaly jednotná kritéria zaručující přístup, který zohledňuje ekosystémy; dále se domnívá, že by tyto plány měly být pravidelně sledovány tak, aby mohly být v případě potřeby přizpůsobeny jakýmkoliv novým okolnostem; |
74. |
domnívá se, že plány řízení a obnovy by měly být vědecky hodnoceny a přísně testovány simulací, aby se zajistilo, že s vysokou pravděpodobností dosáhnou svých cílů navzdory mnohým nejistotám vyplývajícím z našich vědeckých znalostí mořského prostředí a charakteristických rysů rybích populací; |
75. |
naléhavě žádá Komisi, aby zvážila všechna alternativní opatření k boji proti nadměrnému rybolovu i možnosti modernizace některých částí loďstva, aniž by tím zvýšila rybolovnou kapacitu; |
76. |
domnívá se, že přímější zapojení odvětví rybolovu do tvorby společné rybářské politiky a do jeho řízení by mohlo vést k významnému snížení množství výmětů; domnívá se, že je třeba poskytnout co největší podporu experimentům s řízením založeným na výsledcích; domnívá se, že to bude vyžadovat revizi tzv. nařízení o zavedení kontrolního režimu (nařízení Rady (ES) č. 1224/2009), přestože bylo přijato teprve na konci roku 2009; |
77. |
trvá na tom, že systém řízení odvětví rybolovu musí upustit od tradičního přístupu „shora dolů“ a klást místo toho důraz na zásadu regionalizace a subsidiarity (horizontální decentralizace), aniž by to vedlo k diskriminaci regionů nebo ohrožení společného provádění rybářské politiky, na hodnocení uplatňování zásady relativní stability a na to, zda závěry tohoto hodnocení vyžadují, aby byla tato zásada uplatňována flexibilněji, a na účast odborníků v odvětví, jakož i jiných zainteresovaných stran; vzhledem k rozmanitým konkrétním rysům loďstva Společenství důrazně odmítá jakoukoli snahu o přijetí jednotného modelu Společenství pro řízení rybolovu, a vyzývá místo toho k tomu, aby byly zohledněny specifické charakteristiky různých evropských moří; zdůrazňuje však, že je nezbytné zamezit ohrožování rovnosti příležitostí mezi výrobci na evropském trhu i harmonizace podmínek hospodářské soutěže; |
78. |
naléhavě žádá Komisi, aby se snažila vytvořit samostatný, jasně definovaný, liberální, nebyrokratický a zjednodušený model pro řízení drobného pobřežního rybolovu, podle něhož evropské orgány stanoví rámcové cíle, které budou členské státy plnit podle svých vlastních strategií; |
79. |
uznává, že k vytvoření kultury dodržování pravidel může přispět vlastní řízení a regionalizace; |
80. |
je přesvědčen, že zapojení zúčastněných stran do sestavování a řízení politik řízení rybolovu může vést k účinnějším řídícím opatřením, a proto věří, že je třeba uznávat, podporovat a podněcovat pozitivní inovace ze strany jednotlivců, na místní úrovni a na úrovni členských států; |
81. |
považuje za důležité zvýšit počet debat a analýz pokud jde o případnou decentralizaci SRP, přičemž by do tohoto procesu měly být zapojeny všechny zainteresované strany na úrovní orgánů i odvětví; |
82. |
naléhavě žádá Komisi, aby pečlivě zvážila možnost přijetí nových mechanismů řízení rybolovu, které by doplňovaly režim celkového přípustného odlovu a kvót – s výjimkou případů, kdy by tento režim i nadále vyhovoval –, neboť by tato opatření umožnila zavedení politiky nulových výmětů, jakož i pružnější přizpůsobování loďstev v závislosti na aktuální rozmanitosti a rozdělení populací; naléhavě žádá Komisi, aby zvážila, jakým – pokud vůbec nějakým – změnám by měla být podrobena zásada relativní stability a zejména jak by bylo možné zajistit, aby pobřežní komunity, které jsou vysoce závislé na rybolovu, mohly mít přednost při rozdělování rybolovných zdrojů a pokud ano, jaké by tyto změny měly být; |
83. |
domnívá se, že systém řízení založený na řízení intenzity rybolovu by mohl napomoci vytvoření účinné politiky nulových výmětů a mohl by zjednodušit stávající správní a kontrolní postupy, které jsou přehnaně časově a finančně náročné jak pro toto odvětví, tak i pro správní orgány členských států; |
84. |
považuje za nedostatečné měřit intenzitu rybolovu jednotným způsobem, aniž by byla zohledněna rozdílnost loďstev a lovných zařízení; je toho názoru, že opatření ke kontrole intenzity rybolovu by měla zohlednit různé druhy ryb, různé typy lovných zařízení a vyhodnocení dopadu odlovů na stavy jednotlivých druhů ryb; |
85. |
domnívá se, že jakákoli změna v modelu řízení by měla zahrnovat přechodné období uplatňování výhradně v rámci každého členského státu, aby se zabránilo jakýmkoli náhlým změnám a mohlo se provést hodnocení výsledků před jejich rozšířením na úroveň Společenství; |
86. |
také se domnívá, že jakýkoli nový model řízení by měl vycházet ze stávajících uspořádání založených na relativní stabilitě, považuje však za nevyhnutelné, aby budoucí SRP uznala stávající situaci, pokud jde o využívání kvót, a dala systému odpovídající flexibilitu, která je nezbytná k tomu, aby se přestalo bránit hospodářské účinnosti a rentabilitě investic; |
87. |
zastává názor, že čím vyšší je stupeň zapojení, tím zřetelnější jsou cíle, a čím hospodárnější a sociálnější pomoc je poskytována těm, kteří ji potřebují, tím větší bude porozumění a přijímání různých opatření na řízení rybolovných zdrojů a tím víc se zlepší provádění těchto opatření; trvá na tom, že je nezbytné uplatňovat mechanismy podpor nebo kompenzací určené rybářům, kteří jsou postiženi sociálními a hospodářskými následky víceletých plánů obnovy stavu ryb a jejich řízení a opatřeními k ochraně ekosystémů; |
88. |
trvá na tom, že regionální poradní sbory, další zúčastněné strany a prostřednictvím svých hodnocení i Úřad Společenství pro kontrolu rybolovu by se měly aktivněji účastnit reformy SRP, v průběhu tohoto procesu i po jeho skončení, a že tyto subjekty by měly být po logistické a finanční stránce schopny plně a účinně plnit své aktuální úkoly, jak to prosazoval Parlament ve svých předchozích usneseních, například ve výše uvedeném usnesení ze dne 24. dubna 2009; |
89. |
vyzývá k posilování regionálního rozměru při rozhodování, přičemž by měly být ve větší míře zohledněny regionální zvláštnosti ekosystémů a podmínky přírodní produkce a v trvale udržitelné míře by měly být posíleny úlohy regionálních poradních sborů; |
90. |
zdůrazňuje význam Evropské agentury pro kontrolu rybolovu v souvislosti s reformovanou SRP a zdůrazňuje, že je třeba zabezpečit harmonizaci a objektivitu kontroly odvětví rybolovu a uplatnit jednotný a spravedlivý systém pravidel a sankcí, čímž by byla posílena důvěra majitelů plavidel a rybářů v základní zásadu rovného zacházení; |
91. |
je toho názoru, že kontrolní politika SRP by měla zohlednit:
|
92. |
žádá vytvoření komplexnější politiky, která by kladla na členské státy větší odpovědnost v tom smyslu, že by nemohly čerpat prostředky ze strukturálních fondů a jiné formy pomoci Společenství podle článku 95 nového nařízení o kontrole v případě, že by nesplnily své závazky v souvislosti s kontrolou a zachováním zdrojů; domnívá se, že je zásadní, aby finanční prostředky EU a členských států určené na rybolov směřovaly pružně pouze na financování činností a opatření založených na ekologicky, hospodářsky a sociálně udržitelném rybolovu; |
93. |
poznamenává, že nezákonný, neohlášený a neregulovaný rybolov je formou nespravedlivé hospodářské soutěže, která vážně poškozuje evropské rybáře, kteří dodržují vnitrostátní právní předpisy, právní předpisy Společenství a třetích zemí a vykonávají svou činnost odpovědným způsobem; |
94. |
připomíná, že nezákonný, neohlášený a neregulovaný rybolov narušuje spravedlivé fungování trhu s rybami a ohrožuje rovnováhu ekosystémů; |
95. |
vybízí EU, aby jakožto největší světový dovozce ryb a trh s rybami převzala odpovědnost a ujala se vůdčí role při řešení celosvětového problému nezákonného rybolovu a aby využila všech dostupných možností k přesunutí boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu na přední místo mezinárodního programu činností, a to vzhledem k závažným škodám na životním prostředí, které způsobuje a mezi něž patří oslabení odolnosti mořských ekosystémů vůči dopadu změny klimatu, a vzhledem k tomu, že ohrožuje zajišťování potravin; |
Správa rybářských loďstev Společenství
96. |
zdůrazňuje, že do reformy SRP by mělo být začleněno také hledání řešení, která zajistí stabilní a trvalou rovnováhu mezi rybolovnými zdroji a kapacitou loďstva; |
97. |
opakuje, že je důležité přizpůsobit kapacitu rybářských lodí dostupným zdrojům, zdůrazňuje však, že Komise a členské státy by měly vyčíslit skutečnou nadbytečnou kapacitu a identifikovat loďstva, která jsou příliš objemná s ohledem na jejich současné využití k rybolovu; |
98. |
podporuje odlišení přístupu k rybolovu na volném moři a k rybolovu, který má strukturu a obchodní kapacitu srovnatelnější s jinými podnikatelskými činnostmi, od přístupu k drobnému rybolovu, který je více spojen s pobřežními oblastmi a konkrétním trhem, má menší objem produkce na jednotku a jinou strukturu nákladů a pracovních míst; |
99. |
podporuje vypracování nových definic drobného rybolovu a průmyslového rybolovu a pružnějších kritérií, z nichž by mohly tyto definice vycházet tak, aby bylo zajištěno jejich lepší přizpůsobení různorodým situacím v rybolovu v rámci Společenství; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby provedla podrobný a vyčerpávající průzkum velikosti, vlastností a rozmístění stávajícího loďstva Společenství, přičemž by byla pečlivě zvážena kritéria pro definici, aby nebyla možná diskriminace mezi podobnými loďstvy, nebo mezi loďstvy různých členských států, které se zabývají rybolovem ve stejných vodách; |
100. |
vyzývá Komisi, aby jednoznačně definovala nadměrnou kapacitu; domnívá se, že je nezbytné vyhodnotit důvody, které k této nadměrné kapacitě vedou, zejména hospodářské pobídky ke zvýšení kapacity, a přezkoumat možné vazby s tržní politikou, přičemž je třeba si uvědomit, že v některých případech mohou tržní síly představovat klíčové kritérium, jež je třeba zohlednit; je toho názoru, že kritéria pro definici loďstva Společenství by se neměla omezovat na zjednodušené číselné parametry a v každém regionu by měla zahrnovat diferencované váhové faktory, na jejichž základě by byl vytvořen jednotný a pružný model, který by spravedlivě odrážel různé podmínky loďstva Společenství; |
101. |
domnívá se, že současný Evropský rybářský fond a budoucí strukturální fondy určené na odvětví rybolovu musí i nadále podporovat obnovu a modernizaci loďstev, především s ohledem na drobný pobřežní rybolov, protože tato podpora je založená na kritériích bezpečnosti (jež minimalizují pracovní úrazy), hygieny a pohodlí, jakož i na kritériích ochrany životního prostředí, spotřeby paliva a jiných kritériích, která s sebou nenesou žádné zvýšení rybolovné kapacity pro daná loďstva; |
102. |
domnívá se, že politika podpory rybářského loďstva by měla zohlednit kritéria závislá na výkonu, jako např.: rozvoj osvědčených ekologických rybářských postupů, respektování kultury dodržování pravidel a uplatňování organizačních systémů (sdružení výrobců); |
103. |
podporuje vytvoření fondu pro vrakování jako účinné a krátkodobé řešení problémů nadměrné kapacity, přičemž je třeba stanovit pravidla, které znemožní členským státům zabránit jeho využití; |
104. |
je toho názoru, že rybářská loďstva by měla být v dlouhodobém horizontu finančně soběstačná a měla by si zachovávat konkurenceschopnost v rámci liberalizovaného trhu s rybářskými produkty, zdůrazňuje však, že k tomuto může dojít pouze tehdy, bude-li existovat SRP, jejíž model řízení rybolovu umožňuje ziskovost společností; |
Akvakultura a zpracované produkty
105. |
je přesvědčen, že silné a vysoce kvalitní odvětví akvakultury, které je udržitelné z hlediska životního prostředí, může podpořit růst v souvisejících odvětvích a prosazovat rozvoj pobřežních, příbřežních a venkovských oblastí a přinést výhody i spotřebitelům v podobě ekologických, výživných a vysoce kvalitních potravin; |
106. |
domnívá se, že je třeba posílit ochranu a konkurenceschopnost akvakultury Společenství je třeba posílit významnou trvalou podporou výzkumu a technického rozvoje, plánováním pobřežních oblastí a povodí s cílem zlepšit přístup ke kýženému prostoru a zahrnutím konkrétních potřeb akvakultury do tržní politiky EU; uznává důležitou úlohu, kterou hrají organizace producentů zřízené v rámci společné organizace trhu, a naléhavě žádá Komisi, aby při vytváření těchto pravidel specificky zohlednila konkrétní potřeby a požadavky odvětví akvakultury; |
107. |
domnívá se, že trvale udržitelný rozvoj akvakultury vyžaduje ekologická zařízení a ekologické výrobní metody, a to i udržitelné zdroje krmiva, aby nedocházelo k takovým jevům, jako je eutrofizace vody a byla poskytnuta podpora výrobě produktů vyšší kvality prostřednictvím lepších hygienických norem a zavedením přísných norem v oblasti organické akvakultury a dobrých životních podmínek zvířat, jakož i podpora vysoké úrovni ochrany spotřebitelů; podtrhuje význam začlenění pobídek pro produkci organické akvakultury a úsilí o zvýšení účinnosti zařízení na chov ryb; |
108. |
považuje akvakulturu za neoddělitelnou součást SRP, která má doplňující úlohu ve vztahu k pododvětví odlovu, především pokud jde o zásobování potravinami, zaměstnatelnost a obnovu populací, zejména druhů, které jsou nejvíc loveny v nadměrném množství ve volné přírodě; |
109. |
vyzývá k podpoře investic do nových technologií usnadňujících chov ryb, mezi něž patří i intenzivní systémy umožňující recyklaci vody a pobřežní farmy chovající mořské ryby a ryby sladkovodní, i do výzkumu oblasti chovu nových, ekonomicky zajímavých živočišných druhů a krmiva s menším dopadem na životní prostředí, přičemž přednost by měla mít podpora zlepšování udržitelnosti z hlediska životního prostředí; uznává významné možnosti, které se nabízejí akvakultuře v pobřežních vodách; a naléhavě žádá Komisi, aby zvážila konkrétní mechanismy na podporu rozvoje těchto pobřežních farem chovajících mořské ryby; |
110. |
domnívá se, že je nezbytné zavést pravidla pro řádnou tržní praxi (kontroly kvality produktů, ochrana spotřebitelů, cla) a pro spravedlivou konkurenci v souvislosti s produkty rybolovu ze zemí mimo EU, s výjimkou produktů, pro něž platí nařízení začleněná do dohod mezi EU a třetími zeměmi; |
111. |
považuje za zásadní, aby v případě biologického odpočinku loďstva, určeného na obnovu rybích populací, byl náležitě zohledněn i konzervárenský průmysl, kde nejsou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávky pro druhy, na něž se taková opatření vztahují; |
112. |
vyzývá Komisi, aby předložila návrhy Radě a Evropskému parlamentu, které podpoří hledání nových kvalitních a přínosných akvakulturních druhů, zejména býložravých, a aby podporovala výzkum a výměnu osvědčených postupů v souvislosti s těmito druhy a souvisejícími výrobními a marketingovými metodami na úrovni celého Společenství s cílem vyhovět potřebám životního prostředí a zajistit konkurenceschopnější pozici, pokud jde o další nové potraviny; |
113. |
zdůrazňuje význam poskytování financí podnikům v oblasti akvakultury bez ohledu na jejich velikost, přičemž hlavním kritériem by měl být jejich přínos sociálnímu a hospodářskému rozvoji pobřežního života; |
Trhy a uvádění produktů rybolovu na trh
114. |
připojuje se ke stížnostem ohledně spojení reformy SRP s reformou společné organizace trhu produktů rybolovu a akvakultury, což se nestalo v případě politiky kontroly rybolovu, a což znamená, že bude pravděpodobně zapotřebí čekat až do roku 2013, než budou mít producenti Společenství k dispozici nový rámec, který umožní zlepšit ziskovost jejich činností; doufá, že sdělení Komise o dalším vývoji stávající společné organizace trhu bude předloženo bez dalších prodlev; |
115. |
považuje za naléhavě nutné provést rozsáhlou revizi společné organizace trhu s produkty rybolovu a dosáhnout toho, aby více přispívala k zajištění příjmů v tomto odvětví, zajištění stability trhu, lepšímu uvádění produktů rybolovu na trh a zvýšení vytvářené přidané hodnoty; |
116. |
zdůrazňuje potřebu vytvořit mechanismus na podporu soustředění dodávek zejména prostřednictvím zřizování a revitalizace organizací výrobců; |
117. |
dále požaduje vytvoření studie, která provede podrobnou analýzu všeobecné situace týkající se soustředění poptávky na trhu s rybolovnými produkty, aby se mohla ověřit existence tržních strategií, které porušují předpisy hospodářské soutěže a snižují ceny u většiny rybích druhů; |
118. |
domnívá se, že je nevyhnutelné vytvořit mechanismy tržní intervence, zejména v těch oblastech rybolovu, kde je používán model řízení založený na zásadě přenosných rybolovných práv s cílem zabránit nadměrné koncentraci rybolovných práv mezi malým počtem provozovatelů (ochranné doložky), protože pokud by taková situace nastala v některém členském státě, mohla by ohrozit životaschopnost loďstev drobného rybolovu, a pokud by se to týkalo několika členských států, mohla by být ohrožena udržitelnost odvětví v některých z těchto států; |
119. |
zároveň žádá, aby Komise ve svých nových plánech obnovy a řízení provedla analýzu případného dopadu a negativních vlivů snižování úlovků na evropský trh a následný dovoz náhradních produktů z třetích zemí, které doplňují zboží chybějící na tomto trhu; |
120. |
trvá na nutnosti zajistit soulad společné obchodní politiky se záměry stanovenými v rámci SRP s cílem zbránit tomu, aby nové koncese EU (mnohostranné, regionální či dvoustranné) nezničily nebo neohrozily – v souvislosti s vnější tarifní a netarifní ochranou produktů rybolovu a akvakultury – úsilí vynaložené k zaručení dostatečně profitabilních odbytišť pro produkty Společenství; |
121. |
domnívá se, že je třeba učinit vše pro to, aby se dále neprohlubovala již tak vysoká závislost EU na dovozu ze třetích zemí v souvislosti s produkty rybolovu a akvakultury; |
122. |
domnívá se, že je nezbytné, aby EU zabezpečila vnější propagaci produktů rybolovu Společenství, jako jsou konzervované ryby a produkty akvakultury, zejména podporou udělování osvědčení těmto produktům a financováním jejich účasti na mezinárodních soutěžích a výstavách; |
Vnější vztahy
123. |
domnívá se, že vnější činnost SRP by měla vycházet z cíle chránit zájmy rybolovu Společenství v souladu s vnější politikou EU; |
124. |
trvá na tom, že Společenství by mělo být lépe zastoupeno v regionálních organizacích pro řízení rybolovu, ve FAO, v OSN a v dalších mezinárodních organizacích s cílem podporovat udržitelné řízení mezinárodního rybolovu, bojovat proti nezákonnému rybolovu, zajistit vyšší ochranu mořských ekosystémů a chránit budoucnost rybolovných činností; |
125. |
trvá na tom, že je třeba vytvořit programy na podporu produktů rybolovu pocházejících ze zdrojů, které jsou udržitelné z hlediska životního prostředí a sociálně spravedlivé, jak v EU, tak mimo ni; |
126. |
trvá na tom, že by EU v souladu s ustanovením Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu měla akceptovat přístup k rybím populacím ve vodách třetích zemí pouze tehdy, pokud bylo vědecky potvrzeno, že se v těchto vodách nachází přebytek ryb, který rybáři třetích zemí nedokáží odlovit, a že jej lze odlovit udržitelným způsobem za dodržení přinejmenším stejných standardů, jaké platí v EU (výběr lovných zařízení atd.); |
127. |
trvá na tom, že je třeba celkově zhodnotit nové dohody o rybolovu se třetími zeměmi, a to podle kritérií definovaných Evropským parlamentem; je toho názoru, že účelem těchto kritérií by mělo být uvést hospodářské zájmy do rovnováhy s propagací udržitelného rybolovu a současně posílit schopnost našich partnerů zajistit udržitelný rybolov v jejich vlastních vodách, a přispět tak ke zlepšení řízení rybolovu mimo EU, zlepšit místní zaměstnanost v tomto odvětví a v souladu s vnější politikou EU zachovat důvěryhodnost Evropské unie jako celosvětového obhájce lidských práv a demokracie; |
128. |
dále žádá, aby ujednání o finančních náhradách v partnerských dohodách o rybolovu jednoznačně odlišovala obchodní složku a složku o rozvojové spolupráci v oblasti rybolovu se třetími zeměmi, aby se zajistila větší transparentnost rozpočtu; |
129. |
domnívá se, že dohody o partnerství by měly přispívat k vytváření pracovních míst ve třetích zemích a snižovat chudobu, rozvíjet podpůrné struktury pro odvětví (rybářské přístavy, zařízení na skladování a zpracovávání ryb atd.), a tudíž i snižovat počet přistěhovalců přicházejících do EU; |
130. |
je přesvědčen, že finanční kompenzace poskytovaná v rámci dohod se třetími zeměmi v oblasti rybolovu by se měla využívat na podporu a rozvoj odvětví rybolovu v těchto zemích, a to buď prostřednictvím povinného zaměření financování na výstavbu infrastruktury (rybářské přístavy, sklady, zařízení na zpracování ryb atd.) anebo prostřednictvím poskytování provozních prostředků (plavidla, vybavení atd.) tak, aby bylo možné činnosti rybolovu vykonávat odpovědně a udržitelně; |
131. |
je přesvědčen, že partnerské dohody o rybolovu by měly být při jednáních založeny na pevných vědeckých základech, a domnívá se, že další nezbytný pokrok vyžaduje začlenění všech technických opatření do procesu vyjednávání a výrazné zlepšení mechanismů pro provádění ustanovení obsažených v těchto dohodách; |
132. |
žádá, aby během jednání bylo konzultováno dotčené odvětví a aby se do společných výborů stanovených v dohodách zapojil jako pozorovatel regionální poradní sbor pro dálkový rybolov; |
133. |
domnívá se, že rostoucí složitost situace, potřeba účinnějších kroků navazujících na dohody a zvyšující se rozsah úkolů vyplývajících z vlastního zapojení do regionálních rybolovných organizací vyžadují větší lidské a materiální zdroje v GŘ MARE, a že by bylo vhodné prozkoumat možnost decentralizace výkonného řízení na členské státy; |
Integrovaná námořní politika
134. |
domnívá se, že SRP vyžaduje globální přístup k řízení rybích populací a musí být koordinována s politikami životního prostředí, s politikou rozvoje a s integrovanou námořní politikou; |
135. |
domnívá se, že rozhodnutí Evropské komise vytvořit z integrované námořní politiky jednu ze svých priorit bylo správné, a zdůrazňuje, že nový přístup v oblasti ekosystémů vytváří přímou přednostní vazbu mezi SRP a integrovanou námořní politikou; |
136. |
domnívá se, že činnost v oblasti rybolovu by měla být vhodně začleněna a zařazena do širších souvislostí námořních činností, jako je námořní doprava, námořní cestovní ruch, pobřežní větrné elektrárny a akvakultura, a že by měla být zahrnuta do skupin námořních činností; |
137. |
konstatuje, že rybolov je jednou z hospodářských činností, která má největší dopad na ekosystémy díky k tomu, že z ekosystémů získává obrovské zdroje, a která je nejvíce ovlivněna dalšími činnostmi prováděnými v ekosystému, jako jsou cestovní ruch, námořní doprava a městská výstavba na pobřeží; |
138. |
je přesvědčen, že skutečné začlenění SRP do integrované námořní politiky vyžaduje politickou vůli a že vnitrostátní, regionální a místní subjekty činné v odvětví rybolovu jsou ochotny převzít nezbytné závazky; zdůrazňuje, že pokud budou zohledněny vlastní cíle SRP a uznána potřeba vhodného propojení mezi rozličnými politikami s dopadem na mořské prostředí, SRP nesmí být podřízena jiným politikám Společenství, jež byly od té doby definované; je naopak toho názoru, že posledně zmíněné politiky musí zabezpečovat a začleňovat cíle rybářské politiky; |
139. |
zdůrazňuje potřebu vymezit přiměřené finanční prostředky pro integrovanou námořní politiku a znovu opakuje zásadu, že nové priority musí být doprovázeny novými finančními zdroji; odmítá myšlenku, že integrovaná námořní politika by měla být financována z Evropského rybářského fondu; |
140. |
trvá na tom, že je třeba systematicky uplatňovat řádné územní plánování námořních prostor v Evropě ve snaze vytvořit biogeografické oblasti s cílem chránit nejcitlivější mořské ekosystémy; upozorňuje v tomto ohledu, že drobný rybolov, mořská akvakultura a sběr měkkýšů se provádí zejména v nejcitlivějších částech ekosystémů v blízkosti pobřeží, což znamená, že vzájemné působení má přímější a okamžitější dopad; |
141. |
konstatuje, že Komise ve své zelené knize uznává, že režim dvanáctimílového pásu obecně fungoval dobře, a že tudíž jedna z mála oblastí, v nichž byla SRP poměrně úspěšná, je oblastí, kterou kontrolují členské státy; žádá proto, aby tato zásada byla trvalého charakteru; |
*
* *
142. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Poradnímu výboru pro rybolov a akvakulturu, regionálním poradním sborům, Vědeckotechnickému a hospodářskému výboru pro rybářství, Výboru pro sociální dialog v odvětví mořského rybolovu a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
(2) Úř. věst. C 271 E, 7.11.2002, s. 67.
(3) Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
(4) Přijaté texty, P6_TA(2009)0009.
(5) Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 1.
(6) Úř. věst. C 187 E, 24.7.2008, s. 228.
(7) Úř. věst. C 68 E, 21.3.2009, s. 26.
(8) Přijaté texty, P6_TA(2009)0317.
(9) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 155.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2009)0065.
(11) Úř. věst. C 157 E, 6.7.2006, s. 324.
(12) Úř. věst. C 300 E, 9.12.2006, s. 504.
(13) Úř. věst. C 286 E, 23.11.2006, s. 519.
(14) Úř. věst. C 306 E, 15.12.2006, s. 417.
(15) Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.
(16) Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 33.
(17) Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
(18) Úř. věst. C 304 E, 1.12.2005, s. 258.
(19) Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 502.
(20) Přijaté texty, P6_TA(2008)0245.
(21) Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 87.
(22) Přijaté texty, P6_TA(2009)0255.
(23) Úř. věst. C 305 E, 18.12.2008, s. 271.
(24) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, p. 233.
(25) Přijaté texty, P6_TA(2009)0373.
(26) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 531.
(27) Přijaté texty, P6_TA(2008)0382.
(28) Přijaté texty, P6_TA(2009)0042.
(29) Přijaté texty, P7_TA(2009)0089.
(30) Přijaté texty, P6_TA(2008)0583.
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/37 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Přeprava koní na porážku v Evropské unii
P7_TA(2010)0040
Prohlášení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o přepravě koní na porážku v Evropské unii
2010/C 348 E/05
Evropský parlament,
s ohledem na článek 123 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že každý rok se přepravuje přibližně 100 000 koní určených na porážku na zbytečně velké vzdálenosti do Evropské unie a po jejím území a že tato přeprava probíhá za nelidských podmínek, |
B. |
vzhledem k tomu, že existuje podrobná dokumentace, z níž vyplývá, že koně se v důsledku nedostatků ve stávajících právních předpisech přepravují na velké vzdálenosti, což má různé negativní dopady na jejich životní podmínky, jako jsou vážná zranění, nemoci, vyčerpání a dehydratace, |
C. |
vzhledem k tomu, že je zcela zřejmé, že nařízení Rady (ES) č. 1/2005 ze dne 22. prosince 2004 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností není důsledně prosazováno, |
D. |
vzhledem k tomu, že Komise právě provádí revizi nařízení Rady (ES) č. 1/2005, |
1. |
bere na vědomí, že organizace World Horse Welfare shromáždila podpisy pod peticí, která se týká přepravy koní na velké vzdálenosti na porážku v Evropě; |
2. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci revize nařízení Rady (ES) č. 1/2005 přezkoumaly dokumentaci předloženou organizací World Horse Welfare; |
3. |
naléhavě žádá členské státy a Evropskou komisi, aby důsledně prosazovaly nařízení Rady (ES) č. 1/2005; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení spolu se jmény jeho signatářů (1) předal Radě, Komisi a parlamentům a vládám členských států. |
(1) Seznam signatářů je zveřejněn v příloze I zápisu ze dne 25. února 2010 (P7_PV(2010)02-25(ANN1)).
III Přípravné akty
Evropský parlament
Čtvrtek, 25. února 2010
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/38 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Investiční projekty týkající se energetické infrastruktury ***I
P7_TA(2010)0034
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010 o návrhu nařízení Rady o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropského společenství a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96 (KOM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))
2010/C 348 E/06
(Řádný legislativní postup: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2009)0361),
s ohledem na to, že Rada konzultovala s Parlamentem (C7-0125/2009),
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Důsledky vstupu Lisabonské smlouvy v platnost pro probíhající interinstitucionální rozhodovací postupy“ (KOM(2009)0665),
s ohledem na čl. 294 odst. 3 a čl. 194 odst. 1 a 2 Smlouvy o fungování EU,
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,
s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A7-0016/2010),
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a národním parlamentům. |
Čtvrtek, 25. února 2010
P7_TC1-COD(2009)0106
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. února 2010 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. …/2010 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie , a zejména na čl. 194 odst. 1 a 2 této smlouvy,
▐
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Cílem, jenž si Unie vytyčila, je zavedení společné solidární energetické politiky, jejímž cílem je zabezpečení dodávek energie Unie, přechod na vysoce energeticky účinné hospodářství a fungování konkurenčních trhů s energií založených na solidaritě a korektní hospodářské soutěži v rámci vnitřního trhu . |
(2) |
Předpokladem rozvoje evropské energetické politiky je získání celkového obrazu vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Měl by Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení nebo navrhovat příslušná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky. Veškerá opatření navržená či přijatá na úrovni Unie by měla být neutrální a neměla by zasahovat do fungování trhu. |
(3) |
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a v důsledku toho jsou investice do energetické infrastruktury zásadní otázkou , kterou je třeba řešit, aby se zajistila energetická bezpečnost Unie, zejména pomocí energetické účinnosti a úspor, identifikovaly se případné budoucí nedostatky či přebytky v energetické nabídce a zajistily se pravidelné dodávky energie pro Unii a nepřetržité fungování vnitřního trhu a přechod na vysoce energeticky účinné hospodářství , jehož cestou se Unie vydala . |
(4) |
Nový energetický kontext vyžaduje významné investice do veškeré infrastruktury, zejména v odvětví energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti , stejně jako vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace odvětví energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytuje větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů a nové politické požadavky, například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně změní politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře. |
(5) |
Členské státy by za tímto účelem měly vždy zvážit snížení spotřeby energie v souladu s 20 % cílem EU v oblasti energetické účinnosti, neboť se z hlediska nákladů jedná o nejefektivnější způsob, jak dosáhnout cílů pro snížení emisí skleníkových plynů a zdokonalovat stávající infrastrukturu a dále na ní stavět, než budou provedeny investice do infrastruktury nové. Investiční projekty do energetické infrastruktury by měly být plně v souladu s cílem využívat v roce 2020 nejméně 20 % energie z udržitelných obnovitelných zdrojů. |
(6) |
Vzhledem k novým cílům energetické politiky a tržnímu vývoji by se měla věnovat větší pozornost prioritním investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy se zabezpečením dodávek , podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje vzájemně propojených energetických systémů v Unii větší transparentnost. |
(7) |
Za účelem poskytnutí potřebných záruk pro investiční priority by proto Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií měly mít k dispozici přesné údaje o současných i budoucích investičních projektech včetně projektů částečného vyřazování části infrastruktury z provozu, týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému EU. |
(8) |
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přepravní a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou důležité pro budoucí investice Unie. Je proto třeba zajistit, aby se Komisi, a zejména jejímu středisku pro sledování trhu s energií, oznamovaly investiční plány a projekty, na nichž byly zahájeny práce nebo které budou zahájeny do pěti let, a ty, jejichž cílem je úplně nebo částečně vyřadit do tří let infrastrukturu z provozu. ▐ |
(9) |
Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje celého energetického systému EU, je nezbytný harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány. |
(10) |
Informace, které Komise podle tohoto nařízení obdrží, lze použít ke sledování toho, zda členské státy dodržují konkrétní právní předpisy EU, zejména směrnici 2009/28/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (2). |
(11) |
Členské státy by pro tyto účely měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, ▐ plynu, uhlí, energie z obnovitelných zdrojů, elektřiny, významných projektů dálkového vytápění a chlazení, zachytávání, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo ve výstavbě na jejich území, včetně propojovacích vedení se třetími zeměmi . Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu, aby mohla Komise sledovat energetickou infrastrukturu EU. Členské státy a Komise by měly být povinny zajistit důvěrnost údajů poskytovaných podniky. |
(12) |
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v odvětví energetiky by mělo být dostatečné podávání zpráv jednou za dva roky. |
(13) |
Aby se zamezilo vzniku nepřiměřené administrativní zátěže a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinností podávat zprávy za předpokladu, že jsou rovnocenné a srovnatelné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky přijatých Evropskou unií, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů EU s energií, udržitelnosti energetického systému EU a zabezpečení dodávek energie do Evropské unie. Mělo by se tedy zamezit jakémukoli zdvojení požadavků na podávání zpráv specifikovaných ve třetím energetickém liberalizačním balíčku (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (3), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se zřizuje Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (5), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) Č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (7). Komise by měla uplatňování této výjimky vysvětlit, aby skutečně zmírnila zátěž v souvislosti s povinností podávat zprávy a objasnila obsah, formu a časový harmonogram těchto povinností, osobu či subjekty jim podléhající a subjekty odpovědné za správu systému podávání zpráv. |
(14) |
Členské státy, jimi pověřené subjekty, případně subjekty pověřené prováděním specifických investičních plánů v odvětví energetiky EU by měly zajistit kvalitu, relevanci, přesnost, jasnost, včasnost a ucelenost údajů a informací, které oznamují Komisi a zaručit přitom důvěrnost obchodně citlivých údajů a informací. |
(15) |
Za účelem zpracování údajů, stejně jako pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, by Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií. Komise by měla zajistit, že využívané informační technologie zaručují důvěrnost údajů a informací oznamovaných Komisi. |
(16) |
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením dotčena. |
(17) |
Přístup k informacím o životním prostředí upravují nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (10) a rovněž směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (11) 2. Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením dotčena. |
(18) |
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly poskytovat pravidelnou analýzu napříč odvětvími týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému EU a tam, kde je to potřeba, soustředěnější analýzu některých aspektů tohoto energetického systému; taková analýza by měla doplňovat vnitrostátní přístup, vytvořit regionální rozměr a měla by přispět zejména k posílení zabezpečení dodávek energie zjištěním možných mezer v infrastruktuře a investicích a souvisejících rizik s cílem dosáhnout v dlouhodobém horizontu v odvětví energetiky rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Tato analýza by měla být rovněž příspěvkem do pokračující diskuse na úrovni EU o potřebě energetických infrastruktur a měla by být tedy předána zúčastněným subjektům k dalšímu projednání. |
(19) |
Malé a střední podniky by měly mít možnost těžit ze sledování a podávání zpráv o energetických investičních projektech, jež jsou výsledkem tohoto nařízení díky tomu, že shromážděné údaje budou zveřejněny a budou dlouhodobě přispívat k novým a lépe koordinovaným investičním trendům. |
(20) |
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, s cílem dospět ke společnému porozumění v otázce případných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, na níž mají obzvláštní zájem subjekty, které nově vstupují na trh. |
(21) |
Komise by měla přijmout technická opatření včetně dalších technických definic nezbytných pro provádění tohoto nařízení. |
(22) |
Vzhledem ke změnám, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení Rady (ES) č. 736/96 (12) aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je proto třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, jehož prostřednictvím se Komisi oznamují údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, ▐ plynu, uhlí, energie z obnovitelných zdrojů a elektřiny a o významných investičních projektech souvisejících s dálkovým vytápěním a chlazením a se zachytáváním a ukládáním oxidu uhličitého , který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení platí také pro podniky v rámci EU, které investují do projektů energetické infrastruktury ve třetích zemích, jež jsou přímo propojeny s energetickými sítěmi jednoho či více členských států, nebo na ně mají vliv.
3. Toto nařízení se vztahuje na druhy investičních projektů uvedených v příloze, u nichž byla zahájena výstavba nebo má být zahájena do pěti let, nebo které mají být do tří let vyřazeny z provozu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1) |
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přepravou a skladováním energie a zdrojů energie nebo oxidu uhličitého; |
2) |
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
|
3) |
„plánovanými investičními projekty“ projekty před zahájením výstavby a před vynaložením kapitálových nákladů nebo předtím, než dojde k vyřazení z provozu, včetně investičních projektů, pro něž příslušné orgány obdržely původní žádost o schválení, ale jejichž hlavní aspekty (umístění, dodavatel, podnik, některé základní technické a provozní aspekty atd.) mohou být zcela nebo zčásti předmětem dalšího přezkumu nebo konečného schválení; |
4) |
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a byly vynaloženy kapitálové náklady; |
5) |
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu; |
6) |
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv; |
7) |
„přepravou“ přenos elektřiny, plynu, kapalných paliv nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
|
8) |
„skladováním“ trvalé nebo dočasné ukládání tepelné a elektrické energie či zdrojů energie ▐ v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích ; |
9) |
„úložištěm“ systém uzavřených skladovacích zásobníků nebo vymezená geologická struktura představující uzavřený skladovací prostor; |
10) |
„podnikem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, soukromá či veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty; |
11) |
„zdroji energie“
|
12) |
„souhrnnými údaji“ údaje shromážděné na celostátní nebo regionální úrovni; jestliže by sběr údajů na vnitrostátní úrovni odhalil obchodně citlivé informace týkající se jednotlivého podniku, je možné shromažďovat údaje na regionální úrovni; |
13) |
„specifickým subjektem“ subjekt pověřený na základě zvláštních právních předpisů EU v odvětví energetiky přípravou a schválením víceletých plánů rozvoje sítě a investičních plánů pro energetickou infrastrukturu na úrovni EU, jako je např. Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 714/2009 a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 715/2009; |
14) |
„dálkovým vytápěním“ nebo „dálkovým chlazením“ distribuce tepelné energie ve formě páry, teplé vody nebo chlazených kapalin z ústředního zdroje jejich generování prostřednictvím sítě do více budov či míst za účelem vytápění nebo chlazení určitého prostoru nebo procesu. |
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od začátku roku 2011 a následně každé dva roky, přičemž dodržují přiměřenost sběru údajů a zátěže vyplývající z podávání zpráv.
Shromážděné údaje a příslušné informace o projektech oznámí Komisi v roce 2011 , jenž je prvním rokem podávání zpráv, a následně každé dva roky.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují shromážděné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července dotyčného roku pro podávání zpráv.
2. Komise členské státy nebo jimi pověřené subjekty od povinnosti uvedené v odstavci 1 osvobodí, pokud na základě právních předpisů EU pro odvětví energetiky:
a) |
dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt vyžádané údaje nebo informace již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčené specifické právní předpisy; |
b) |
je konkrétní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni EU a za tímto účelem shromažďuje rovnocenné údaje a informace; v tomto případě tento konkrétní subjekt oznámí veškeré příslušné údaje a informace Komisi ve lhůtě stanovené v odstavci 1. |
Článek 4
Zdroje údajů
1. Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům nebo jimi pověřeným subjektům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, do 31. května každého roku pro podávání zpráv. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu dotčeného roku pro podávání zpráv.
Odstavec 1 se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné a rovnocenné .
2. Členské státy zamezí jakémukoli zdvojování sběru údajů, které jsou vyžadovány již stávajícími právními předpisy EU, a minimalizují náklady pro podniky.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů uvedených v příloze oznámení stanovené v článku 3 obsahuje podle potřeby:
a) |
objem kapacit, plánovaných nebo ve výstavbě; |
b) |
umístění, název, druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit, plánovaných nebo ve výstavbě, s upřesněním, které infrastruktury nebo kapacity jsou ve fázi plánování a které ve výstavbě ; |
c) |
datum, ke kterému příslušné orgány obdržely původní žádost o schválení, a datum, k němuž se očekává vydání všech potřebných povolení a schválení; |
d) |
pravděpodobné datum uvedení do provozu; |
e) |
druh použitých zdrojů energie; |
f) |
technologie relevantní pro účely zabezpečení dodávek, například zpětný tok, kapacita pro změnu paliva nebo jakékoli jiné příslušné vybavení; |
g) |
vybavení systémy zachytávání uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení; |
h) |
dočasná nedostupnost nebo dočasné přerušení provozu infrastruktury po dobu delší než tři roky. |
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu se v oznámení stanoveném v článku 3 uvede:
a) |
povaha a kapacita dotčené infrastruktury; |
b) |
pravděpodobné datum vyřazení z provozu včetně případných předběžných termínů postupného vyřazování infrastruktury z provozu; |
c) |
seznam plánovaných opatření na obnovu životního prostředí, pokud je tato obnova vyžadována zvláštními právními předpisy. |
3. V každém oznámení podle článku 3 se uvede objem instalovaných výrobních, přepravních nebo skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku dotčeného roku pro podávání zpráv.
Pokud členské státy mají k dispozici jakékoliv informace o prodleních nebo překážkách v provádění investičních projektů, jimi pověřené subjekty nebo konkrétní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 zahrnou tyto informace do oznámení podle článku 3 .
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty , případně zvláštní subjekty pověřené prováděním specifických investičních plánů v odvětví energetiky EU zajistí kvalitu, relevanci, přesnost, jasnost, včasnost a ucelenost údajů a informací, které oznamují Komisi. Pokud informace nejsou dostatečně jasné a srozumitelné, může Komise po těchto subjektech požadovat dodatečné informace.
V případě zvláštních subjektů pověřených prováděním specifických investičních plánů v odvětví energetiky EU se k oznamovaným údajům a informacím připojí příslušné připomínky členských států ohledně kvality a relevance shromážděných údajů a informací.
2. Komise shromážděné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejňuje , zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, budou-li zveřejněny v souhrnné formě na celostátní nebo regionální úrovni (zejména v případech, kdy v členském státě existuje pouze jeden dotčený podnik) bez uvedení nebo možnosti odvození podrobností o jednotlivých podnicích.
Tímto zveřejněním nejsou dotčeny žádné relevantní vnitrostátní právní předpisy, ani právní předpisy EU, které se týkají přístupu veřejnosti k informacím, především informacím o životním prostředí, o kótovaných společnostech nebo o veřejném financování investičních projektů.
Členské státy , jimi pověřené subjekty a Komise nesou odpovědnost za zachování důvěrnosti údajů nebo informací, kterými disponují a jež mají z obchodního hlediska citlivou povahu.
Článek 7
Prováděcí opatření
Komise přijme opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení . K takovým opatřením patří zejména metody výpočtu, které se mají použít, technické definice, forma, obsah a další podrobnosti oznámení údajů a informací uvedeného v článku 3, včetně uplatnění výjimky podle čl. 3 odst. 2 a především ustanovení týkajících se časového harmonogramu a obsahu oznámení a subjektů, pro něž platí povinnost podávání zpráv.
Článek 8
Zpracování údajů
1. V souvislosti s plánováním je Komise odpovědná za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací, které se týkají energetické infrastruktury, a byly oznámeny Komisi na základě tohoto nařízení.
2. Komise rovněž zajistí, aby informační technologie, jež jsou zapotřebí k účelům uvedeným v odstavci 1, zaručovaly důvěrnost údajů a informací oznamovaných Komisi podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení práva Unie, a zejména toto nařízení nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce EU vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracování osobních údajů při výkonu jejich úkolů.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Na základě poskytnutých údajů a informací, případně jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů pořízených Komisí vypracuje Komise nejméně jednou za dva roky analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému EU napříč odvětvími, zejména s cílem:
a) |
zjistit případné budoucí mezery nebo přebytky v energetické nabídce a poptávce se zvláštním důrazem na případné nedostatky a vady, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře, zejména v důsledku stárnutí infrastruktury ; |
b) |
sledovat vývoj investičních projektů od data oznámení až po jejich skutečné provedení a zejména rozvoj obnovitelných zdrojů energie, a to za současné podpory osvědčených postupů za účelem odstranění zjištěných překážek; |
c) |
zvýšit transparentnost pro účastníky trhu a případné subjekty nově vstupující na trh; |
d) |
sledovat takové investiční projekty EU ve třetích zemích, které mají dopad na unijní trh s energií a zabezpečení dodávek energie; |
e) |
určit riziko spojené s příliš velkou závislostí na jediné energetické infrastruktuře a rizika související s propojením se třetími zeměmi; |
f) |
zjistit, jaké jsou investiční potřeby, aby bylo možné zlepšit fungování vnitřního trhu s energií (například zpětný tok a propojovací vedení). |
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, bude-li nezbytná či vhodná.
2. Komise koordinuje vypracování analýz uvedených v odstavci 1 se zvláštními subjekty pověřenými prováděním investičních plánů v odvětví energetiky EU a mohou jí být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci, skupiny a sdružení se specifickou kvalifikací v dotčené oblasti.
3. Komise analýzy projedná se zúčastněnými subjekty. Komise poskytne analýzy Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a zveřejní je.
4. Komise zohlední za účelem zajištění jednotnosti různých publikací z oblasti sledování víceleté investiční plány pro energetickou infrastrukturu vypracované zvláštními orgány.
Článek 11
Přezkum
1. Komise do pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá jeho provádění.
2. S cílem zlepšit kvalitu údajů Komise při provádění přezkumu podle odstavce 1 případně přezkoumá minimální limitní hodnoty stanovené v příloze a může od členských států žádat, aby vymezily hlavní charakteristiky infrastruktury či kapacit, které jsou plánované nebo ve výstavbě.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se tímto zrušuje.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V
Za Evropský parlament
předseda
Za Radu
předseda/předsedkyně
(1) Postoj Evropského parlamentu ze dne 25. února 2010.
(2) Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.
(3) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.
(4) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.
(5) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.
(6) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.
(7) Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.
(8) Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
(9) Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
(10) Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13.
(11) Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.
(12) Úř. věst. L 102, 25.4.1996, s. 1.
Čtvrtek, 25. února 2010
PŘÍLOHA
INVESTIČNÍ PROJEKTY
1. ROPA
1.1. Výroba
— |
Těžební zařízení s minimální kapacitou 20 000 barelů/den. |
1.2. Rafinace
— |
Destilační závody s kapacitou nejméně 1 milion tun ročně; |
— |
Rozšíření destilační kapacity nad 1 milion tun ročně; |
— |
Reformovací/krakovací závody s minimální kapacitou 500 tun denně; |
— |
Odsiřovací závody pro zbytkový topný olej/zemní plyn, ropu/poloprodukt, jiné ropné produkty. |
Chemické závody, které nevyrábějí topný olej a/nebo motorová paliva, nebo je vyrábějí pouze jako vedlejší produkty, jsou vyloučeny.
1.3. Přeprava
— |
Ropovody na surovou ropu s kapacitou nejméně 3 miliony metrických tun ročně a rozšíření nebo prodloužení těchto ropovodů, dlouhých nejméně 30 kilometrů; |
— |
Ropovody na ropné produkty s kapacitou nejméně 1,5 milionu tun ročně a rozšíření nebo prodloužení těchto ropovodů, dlouhých nejméně 30 kilometrů; |
— |
Ropovody představující zásadní články ve vnitrostátních nebo mezinárodních propojených sítích a ropovodech a projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 171 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
Ropovody pro vojenské účely a ropovody zásobující závody mimo působnost bodu 1.2 jsou vyloučeny.
1.4. Skladování
— |
Skladovací zařízení pro surovou ropu a ropné produkty (zařízení s kapacitou nejméně 150 milionů m3 nebo, v případě nádrží, s kapacitou nejméně 100 000 m3). |
Nádrže pro vojenské účely a nádrže zásobující závody mimo působnost bodu 1.2 jsou vyloučeny.
2. ZEMNÍ PLYN
2.1. Výroba
— |
Těžební zařízení s minimální kapacitou 0,1 milionu m3/den. |
2.2. Přeprava
— |
Plynovody včetně plynovodů na zemní plyn a bioplyn, přepravní plynovody; |
— |
Plynovody , které představují zásadní články ve vnitrostátních nebo mezinárodních propojovacích sítích a plynovodech, a projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 171 Smlouvy o fungování Evropské unie a projekty uvedené v příloze k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 ze dne 13. července 2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky (1) . |
2.3. ▐ LNG
— |
Terminály pro dovoz a vývoz zkapalněného zemního plynu. |
— |
Kapacity pro znovuzplynování, skladování a zkapalňování. |
2.4. Skladování
— |
Skladovací zařízení spojená s přepravními plynovody uvedenými v bodu 2.2. |
— |
Software a hardware, který sleduje zásoby plynu a podává zprávy v reálném čase příslušným agenturám EU. |
Plynovody, terminály a zařízení pro vojenské účely a plynovody, terminály a zařízení zásobující chemické závody, které nevyrábějí energetické produkty nebo je vyrábějí pouze jako vedlejší produkty, jsou vyloučeny.
3. UHLÍ, LIGNIT a ROPNÉ BŘIDLICE
3.1. Výroba
— |
Nové nebo rozšířené povrchové doly s roční produkcí minimálně 1 milion tun; |
— |
Nové nebo rozšířené hlubinné doly s roční produkcí minimálně 1 milion tun. |
4. ELEKTŘINA
4.1. Výroba
— |
Tepelné a jaderné elektrárny (generátory s jednotkovou kapacitou 100 MW nebo více); |
— |
Vodní elektrárny (elektrárny s kapacitou 30 MW nebo více); |
— |
Větrné elektrárny (s kapacitou 20 MW nebo více u mořských elektráren nebo s kapacitou 5 MW nebo více u pevninských elektráren); |
— |
Koncentrovaná sluneční tepelná a geotermální ▐ zařízení (generátory s jednotkovou kapacitou 10 MW nebo více) a fotovoltaická zařízení (s kapacitou 5 MW nebo více); |
— |
Zařízení vyrábějící elektřinu z biomasy /biokapalin /odpadu (generátory s jednotkovou kapacitou 5 MW nebo více); |
— |
Elektrárny s kombinovanou výrobou elektřiny a užitečného tepla (jednotky s elektrickým výkonem 10 MW nebo více); |
— |
Decentralizovaná zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů připojená na elektrickou síť nebo využívající dohody o zpětné koupi ze strany některého podniku, jejichž celková výrobní kapacita přesahuje 10 MW. |
4.2. Přeprava
— |
Nadzemní přenosové vedení, pokud je zkonstruováno pro napětí 100 kV nebo více; |
— |
Podzemní a podmořské přenosové kabely, pokud byly zkonstruovány pro napětí 100 kV nebo více; |
— |
Projekty společného zájmu uvedené v hlavních směrech vymezených na základě článku 171 Smlouvy o fungování Evropské unie a projekty uvedené v příloze nařízení (ES) č. 663/2009; |
— |
Sítě dálkového vytápění s průměrem 300 mm a více. |
4.3. Skladování
— |
Zařízení na skladování elektřiny; |
5. BIOPALIVO
5.1. Výroba
— |
Zařízení na výrobu biopaliva (rafinérie s kapacitou 50 000 tun ročně nebo více). |
6. OXID UHLIČITÝ
6.1. Přeprava
— |
Produktovody CO2 související s výrobními zařízeními uvedenými v bodu 1.2 a 4.1. |
6.2. Ukládání
Tento odstavec se vztahuje rovněž na projekty týkající se ukládání oxidu uhličitého v geologických úložištích, které upravuje nařízení (ES) č. 663/2009.
— |
Skladovací zařízení (úložiště nebo komplex s kapacitou 100 kt nebo více). |
Skladovací zařízení pro účely výzkumu a technologického rozvoje jsou vyloučena.
21.12.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 348/50 |
Čtvrtek, 25. února 2010
Změna odhadu příjmů a výdajů Parlamentu na rozpočtový rok 2010
P7_TA(2010)0038
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25 února 2010 o odhadu příjmů a výdajů pro opravný rozpočet č. 1/2010 (oddíl I, Evropský parlament) (2010/2014(BUD))
2010/C 348 E/07
Evropský parlament,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (1),
s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2),
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3) (IID), zejména na víceletý finanční rámec (VFR) uvedený v části I této dohody a stanovený v příloze I této dohody,
s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2010,
s ohledem na zprávu generálního tajemníka předsednictvu o vypracování předběžného návrhu odhadu příjmů a výdajů pro opravný rozpočet na rok 2010,
s ohledem na předběžný návrh odhadu příjmů a výdajů pro výše uvedený opravný rozpočet, který vypracovalo předsednictvo dne 14. prosince 2009 podle čl. 23 odst. 6 a článku 79 odst. 1 jednacího řádu Evropského parlamentu,
s ohledem na návrh odhadu příjmů a výdajů, který vypracoval Rozpočtový výbor dne 27. ledna 2009 podle čl. 79 odst. 2 jednacího řádu Evropského parlamentu,
s ohledem na článek 79 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A7-0017/2010),
A. |
vzhledem k tomu, že v rámci rozpočtového procesu pro rok 2010 bylo dohodnuto, že veškeré výdaje, které budou mít konkrétní návaznost na vstup Lisabonské smlouvy pozměňující Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o založení Evropského společenství v platnost, budou po přijetí původního rozpočtu na rok 2010 v případě potřeby řešeny pomocí stávajících rozpočtových nástrojů, např. formou opravného rozpočtu, |
B. |
vzhledem k tomu, že bylo zdůrazněno, že v takovém případě by měla být předtím, než bude vznesen jakýkoli požadavek na další zdroje, v co nejširším rozsahu důkladně prozkoumána možnost přerozdělení stávajících zdrojů, |
C. |
vzhledem k tomu, že bylo výslovně zdůrazněno, že do přijaté původní výše rozpočtu, jež činila 19,87 % schválených výdajů v rámci okruhu 5 (správní výdaje) VFR, nebyly zahrnuty žádné možné úpravy v souvislosti s Lisabonskou smlouvou, a to zejména v legislativní oblasti, |
D. |
vzhledem k tomu, že bylo současně potvrzeno, že v důsledku omezeného rozpětí budou nutné další úspory a přerozdělení, aby bylo možno dodatečné požadavky uspokojit, |
1. |
vítá návrh předsednictva předložit opravný rozpočet na rok 2010 týkající se rozpočtu Evropského parlamentu (oddíl 1 souhrnného rozpočtu Unie) a připomíná, že je to plně v souladu s dohodou, že veškeré další potřeby související se vstupem Lisabonské smlouvy v platnost budou řešeny zvlášť, a to pomocí stávajících rozpočtových nástrojů; |
2. |
zdůrazňuje, že prioritou Parlamentu je prvotřídní vykonávání zákonodárné funkce a k tomu je zapotřebí poskytnout poslancům, výborům a politickým skupinám nezbytné prostředky; souhlasí s obecným zaměřením návrhu předsednictva a s konkrétními návrhy na navýšení prostředků; mimoto se domnívá, že celková výše návrhu je odůvodněná vzhledem k podaným zdůvodněním a k novým naléhavým úkolům v budoucnu; |
3. |
vzhledem k víceletému finančnímu dopadu, který se očekává od tohoto i možných dalších návrhů souvisejících s Lisabonskou smlouvou, vyzývá k provedení hodnocení, jak je využíván asistenční příspěvek; |
4. |
konstatuje, že celková výše rozpočtu bude podle návrhu předsednictva činit 1 620 760 399 EUR, což představuje 20,04 % původního okruhu 5; poznamenává, že vzhledem k výše uvedeným souvislostem a k celkovému objemu rozpočtu byl dlouhou dobu uplatňovaný 20 % limit, který si Parlament sám stanovil, překročen v návrhu předsednictva o 0,04 procentních bodů, čili o 3,2 milionu EUR; |
5. |
domnívá se, že obecným referenčním rámcem pro tento rozpočet by mělo být i nadále původní víceleté plánování VFR, neboť tak budou zabezpečeny zájmy Parlamentu a současně bude zachována rozpočtová kázeň; |
6. |
domnívá se, že současný dvacetiprocentní limit v okruhu 5 je nyní ve srovnání s dosavadní situací restriktivnější, neboť z něj budou muset být hrazeny výdaje, s nimiž se v roce 1988, kdy si EP dobrovolně stanovil tento limit, nepočítalo; připomíná, že od roku 2006 byly do rozpočtu Parlamentu zařazeny výdaje, jako je statut poslanců (který znamená úspory pro členské státy), statut asistentů, výdaje spojené s jeho novou úlohou podle Lisabonské smlouvy a s politikou v oblasti nemovitostí, která expanduje, aby pokryla jeho různé potřeby, včetně rozšiřování EU; |
7. |
domnívá se, že na základě původních údajů VFR, který byl vyjednán v roce 2006 a v platnosti je od roku 2007, by měly výdaje EP orientačně zůstat pod tradičním limitem 20 %; |
8. |
je toho názoru, že při celkové výši rozpočtu, tj. částce činící více než 1 600 000 000 EUR, by mělo být možné nepřekročit 20 % limit (tj. dosáhnout hodnoty 19,99 %) a plně přitom zohlednit další potřeby stanovené v návrhu předsednictva; konstatuje, že by to znamenalo snížení celkové výše rozpočtu o 4 miliony EUR; |
9. |
rozhodl se provést výše uvedenou úpravu, aniž by se to nějak dotklo položek uvedených v návrhu předsednictva, a to snížením rezervy na nemovitosti z 15 milionů EUR na 11 milionů EUR; poznamenává, že touto úpravou dosáhne rozpočet celkové výše 1 616 760 399 EUR, což představuje 19,99 % okruhu 5; trvá na tom, že politiku v oblasti nemovitostí je nezbytné dlouhodobě plánovat; |
10. |
upozorňuje na to, že by měla být přijata opatření na zajištění udržitelnosti rozpočtu v budoucích letech; znovu zdůrazňuje význam vypracování metody rozpočtování s nulovou bází, která zajistí větší kázeň a transparentnost; žádá, aby byly co nejdříve poskytnuty jasné informace o celkové výši fixních výdajů v rámci rozpočtu Parlamentu, jak se uvádí v usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. října 2009 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010 (4); |
11. |
přijímá návrh odhadu příjmů a výdajů pro opravný rozpočet č. 1/2010; |
12. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a odhad příjmů a výdajů Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.
(2) Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
(3) Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.
(4) Přijaté texty, P7_TA(2009)0052.