EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 3.5.2023
COM(2023) 237 final
2023/0140(COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o ustavení aktu na podporu výroby munice
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 3.5.2023
COM(2023) 237 final
2023/0140(COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o ustavení aktu na podporu výroby munice
DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
•Odůvodnění a cíle návrhu
Vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině znamenala dramatický návrat územních konfliktů a válek vysoké intenzity na evropskou půdu. Ozbrojené síly členských států Evropské unie byly v posledních desetiletích přizpůsobeny pro provádění expedičních misí, misí k udržení míru a/nebo misí k prosazování míru, a plánování a pořizování obranných systémů bylo přizpůsobeno této funkční realitě.
Výrobní kapacita evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) byla proto přizpůsobena tak, aby reagovala především na omezené potřeby členských států, většinou podle státních hranic, a to v důsledku několika desetiletí nedostatečných veřejných investic.
V takovémto případě se obranné společnosti často potýkaly s nutností snížit tempo výroby, aby udržely výrobní linky v chodu a udržely si kvalifikovaný personál, přičemž vyráběly omezené množství obranných systémů pro vnitrostátní zákazníky.
Návrat scénáře konfliktu vysoké intenzity přepisuje výše popsaný kontext trhu. Jak bylo uvedeno ve společném sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu (JOIN/2022/24 final), nedostatečné investice vedly k nedostatkům v kapacitě a mezerám v průmyslu v rámci Unie. V červenci 2022 Komise předložila návrh posílení evropského obranného průmyslu prostřednictvím aktu o společných nákupech (EDIRPA), jehož cílem je podpořit spolupráci mezi členskými státy ve fázi zadávání veřejných zakázek s cílem zaplnit nejnaléhavější a nejkritičtější mezery, zejména ty, které vznikly v reakci na současnou ruskou agresi, a to formou spolupráce. EDIRPA přispěje k posílení společného zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a prostřednictvím souvisejícího financování ze strany Unie k posílení obranných průmyslových kapacit EU a k přizpůsobení obranného průmyslu Unie strukturálním změnám na trhu, které vyplývají ze zvýšené poptávky v důsledku návratu války vysoké intenzity.
Nedostatky v kapacitě jsou různé, ale s ohledem na situaci na Ukrajině existuje konkrétní naléhavá potřeba pozemní munice a dělostřelecké munice, jakož i raketových střel, jak uznala Rada, která se 20. března 2023 dohodla na třístupňovém přístupu. Rada se dohodla, že Ukrajině urychleně dodá pozemní a dělostřeleckou munici a na požádání i raketové střely, a vyzvala členské státy, aby společně obstaraly munici a na požádání i raketové střely, doplnily své zásoby a zároveň umožnily pokračování podpory Ukrajiny. Společné úsilí, jež má umožnit členským státům doplnit jejich vyčerpané zásoby a podpořit Ukrajinu, může být účinné pouze tehdy, bude-li dodavatelská strana EU schopna včas dodávat požadované produkty pro obranné účely. Proto Rada pověřila Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na naléhavou podporu pro navýšení výrobních kapacit evropského obranného průmyslu, zabezpečení dodavatelských řetězců, usnadnění účinných postupů zadávání veřejných zakázek, řešení nedostatků ve výrobních kapacitách a podporu investic, včetně případného uvolnění prostředků z rozpočtu Unie.
Pracovní skupina pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany zahájila mapování výrobních kapacit průmyslu EU, a to i v oblasti pozemní a dělostřelecké munice, jakož i raketových střel (dále též „příslušné produkty pro obranné účely“). Výrobní kapacity v odvětví obranného průmyslu Unie však byly přizpůsobeny době míru, zatímco evropské obranné společnosti čelí nárůstu poptávky v oblasti příslušných produktů pro obranné účely, což od nich vyžaduje, aby zvýšily objem a rychlost výroby. Tento nesoulad mezi naléhavou potřebou ozbrojených sil a stávající omezenou výrobní kapacitou vede k růstu cen a obtížím při poskytování služeb zákazníkům a hrozí, že ozbrojené síly členských států budou mít problém se zabezpečením dodávek, což by mohlo poškodit bezpečnost občanů EU. To se netýká pouze hlavních dodavatelů, ale také celého dodavatelského řetězce, který je v případě příslušných produktů pro obranné účely široce rozprostřen po celé Unii a skládá se z několika malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací.
Zatímco členské státy musí zajistit pevné objednávky pro EDTIB, navyšování kapacity obranného průmyslu je proces, který vyžaduje čas a úsilí v několika oblastech (lidské zdroje, obráběcí stroje, řízení dodavatelského řetězce, zabezpečení surovin). Zatímco pevné objednávky členských států jsou podmínkou pro jakékoliv investice ze strany průmyslu, Komise může zasáhnout a snížit rizika průmyslových investic prostřednictvím grantů a půjček, které umožní rychlejší přizpůsobení probíhajícím strukturálním změnám na trhu a odstranění stávajících překážek, což průmyslu umožní vyrábět více a rychleji v celém hodnotovém řetězci.
Kromě posílení průmyslu je třeba přijmout další opatření k zajištění správného fungování vnitřního trhu v oblastech příslušných produktů pro obranné účely v souladu s ustanoveními článku 114 Smlouvy o fungování EU. Překážkou pro pevné objednávky ze strany orgánů členských států budou stávající omezené výrobní kapacity, suroviny a kvalifikovaný personál. Pro zajištění většího objemu a rychlosti výroby může Komise po dohodě s dotčenými členskými státy potřebovat možnost vyzvat právnické osoby, aby přijímaly a upřednostňovaly objednávky na výrobu nebo dodávky příslušných produktů pro obranné účely. Tím se zajistí, že omezené stávající výrobní kapacity budou využity ve prospěch politických cílů stanovených Radou. Stejně tak se zjednodušením předpisů umožní dočasná odchylka od stávajících nařízení a směrnic s cílem urychlit výrobu. Akt stanoví zejména odchylku od směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES 1 , aby bylo možné otevřít vnitrostátní rámcové smlouvy jiným členským státům, aniž by bylo nutné pořádat nové výběrové řízení s ohledem na mimořádnou naléhavost situace a v případech, kdy flexibilita, kterou nabízí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES, nepostačuje k zajištění bezpečnostních zájmů členských států, jež se chtějí zapojit do společného zadávání veřejných zakázek. Tuto odchylku doprovází možnost, aby se k rámcové dohodě připojil každý hospodářský subjekt, který splňuje původní požadavky rámcových dohod. Rámcová dohoda se i nadále řídí zásadami transparentnosti a nediskriminace.
Podobně a v zájmu urychlení přepravy munice a raketových střel uvnitř EU se pro ně povoluje odchylka od čl. 4 odst. 1 směrnice 2009/43/ES a nepodléhají požadavku předchozímu povolení.
Aby byla evropská technologická a průmyslová základna obrany konkurenceschopná, inovativní a odolná a byla schopna navýšit své výrobní kapacity, musí mít přístup k veřejnému i soukromému financování. Vzhledem k významným finančním potřebám ke zvýšení výrobních kapacit mohou obranné společnosti kromě dotací potřebovat i dluhová řešení k překlenutí mezer mezi zakázkami ministerstev obrany a potřebou peněžních toků. Restriktivní úvěrová politika vůči odvětví obranného průmyslu však brání přístupu obranných společností v EU k financování.
Podniky v hodnotovém řetězci příslušných obranných produktů mají mít přístup k dluhovému financování, aby se urychlily investice potřebné ke zvýšení výrobních kapacit. Cílem nástroje bude usnadnit unijním společnostem působícím v oblasti munice a raketových střel přístup k finančním prostředkům. Nařízení by mělo zejména zajistit, aby byly těmto právnickým osobám poskytnuty stejné podmínky jako ostatním právnickým osobám, a to s ohledem na případné dodatečné náklady vzniklé konkrétně v souvislosti s obranou. Zákon předpokládá opatření k usnadnění přístupu k financování, a to jak prostřednictvím konkrétní způsobilé akce, tak i v rámci nástroje, přičemž „Fond pro navýšení“ navrhuje řešení, jak mobilizovat a urychlit investice potřebné ke zvýšení výrobních kapacit a snížit jejich rizikovost. Fond pro navýšení se provádí přímým nebo nepřímým řízením v souladu s finančním nařízením. Komise prozkoumá možnost zřízení nástroje kombinování zdrojů, a to i v rámci Fondu InvestEU zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523, a to v úzké spolupráci s jeho prováděcími partnery. Administrativní žádosti související s plánováním, výstavbou a provozem výrobních zařízení, transferem vstupů v rámci EU, jakož i kvalifikací a certifikací příslušných konečných produktů by měly být rovněž vyřizovány co nejrychlejším zákonným způsobem.
•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
Rada Evropské unie se dne 20. března 2023 dohodla na třístupňovém přístupu, jehož účelem je „urychlit dodávky a společný nákup s cílem získat pro Ukrajinu společným úsilím v příštích dvanácti měsících jeden milion kusů dělostřelecké munice“. Vyzvala rovněž „členské státy, aby od evropského obranného průmyslu (a Norska) pro Ukrajinu společně co nejrychleji a přede dnem 30. září 2023 nakoupily munici ráže 155 mm a na požádání i raketové střely s použitím parametrů stanovených v rámci stávajícího projektu EDA nebo prostřednictvím doplňkových projektů společných akvizic pod vedením některého členského státu“. Nakonec vyzvala Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na urychlenou podporu zvýšení výrobních kapacit evropského obranného průmyslu, zabezpečení dodavatelských řetězců, usnadnění efektivních zadávacích řízení, řešení nedostatků ve výrobních kapacitách a podporu investic, případně včetně uvolnění prostředků z rozpočtu Unie.
Rada rovněž uvedla, že „v zájmu zajištění odpovídajícího provádění jednotlivých stupňů pořádána pravidelná setkání na úrovni národních ředitelů pro vyzbrojování s pracovní skupinou pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany (Komise, ESVČ, EDA) s cílem posoudit potřeby a schopnosti průmyslu, jakož i zajistit nezbytnou úzkou koordinaci, zejména pokud jde o poskytování zásob, změnu priorit stávajících objednávek a jednotlivé projekty společných akvizic“.
Dne 23. března 2023 Evropská rada znovu potvrdila, že „Evropská unie stojí neochvějně a v plné míře po boku Ukrajiny. Bude Ukrajině a jejímu lidu i nadále poskytovat významnou politickou, hospodářskou, vojenskou, finanční a humanitární podporu, a to tak dlouho, jak bude třeba“. Evropská rada uvítala „dosažení dohody v rámci Rady ohledně urychlené dodávky pozemní a dělostřelecké munice Ukrajině a v případě, že o to bude požádáno, i raketových střel, mimo jiné prostřednictvím společného nákupu a uvolnění odpovídajících finančních prostředků, a to i prostřednictvím Evropského mírového nástroje, s cílem poskytnout během příštích dvanácti měsíců v rámci společného úsilí 1 milion kusů dělostřelecké munice“.
Akt na podporu výroby munice bude rovněž doplňovat navrhovaný akt o posílení evropského obranného průmyslu prostřednictvím kolaborativního zadávání veřejných zakázek (EDIRPA) a připraví půdu pro budoucí Evropský program investic do obrany (EDIP).
EDIRPA motivuje ke spolupráci ve fázi zadávání veřejných zakázek, což je ku prospěchu členských států, které obvykle pořizují nejnaléhavější a nejkritičtější položky pro obranné účely, a proto nabízí větší viditelnost výrobcům v oblasti obrany, aby se mohli přizpůsobit strukturálním změnám. Současná krize dodávek v oblasti munice vyžaduje další opatření zaměřená na stranu dodávek příslušných produktů pro obranné účely. Akt na podporu výroby munice proto doplní, podpoří, urychlí a zjednoduší potřebné navýšení příslušných produktů pro obranné účely.
•Soulad s ostatními politikami Unie
Nástroj doplní stávající kooperativní iniciativy EU v oblasti obrany. Bude vytvářet synergie s prováděním Strategického kompasu pro bezpečnost a obranu a dalších programů EU, jako je Evropský obranný fond. Nástroj bude rovněž prováděn v plném souladu s plánem rozvoje schopností EU (CDP), který určuje priority v oblasti obranných schopností na úrovni EU, jakož i v plném souladu s koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany EU (CARD), který mimo jiné určuje nové možnosti spolupráce v oblasti obrany. V této souvislosti lze také zohlednit příslušné činnosti prováděné Organizací Severoatlantické smlouvy (NATO) a dalšími partnery, kteří se starají o bezpečnost Unie a její obranné zájmy a nevylučují z účasti členské státy.
2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
•Právní základ
Cílem tohoto nařízení je posílit schopnost EDTIB reagovat a zajistit včasnou dostupnost a dodávky příslušných produktů pro obranné účely v Unii. Za tímto účelem nařízení stanoví rámec pro provádění řady konkrétních a cílených opatření k akceleraci přizpůsobení odvětví strukturálním změnám. Tento rámec je založen na dvou pilířích, z nichž každý odpovídá jednomu z právních základů tohoto nařízení.
·První pilíř se skládá z opatření na podporu posílení průmyslu v dodavatelských řetězcích souvisejících s výrobou příslušných produktů pro obranné účely v EU a vychází z čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU (SFEU).
Obranný průmysl Unie zapojený do výroby příslušných produktů pro obranné účely v současné době čelí náhlému nárůstu poptávky a naléhavě se musí této nové situaci na trhu přizpůsobit. Finanční podpora EU v rámci tohoto pilíře se zaměří na posílení konkurenceschopnosti a odolnosti evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) v oblasti příslušných produktů pro obranné účely s cílem umožnit její urychlené přizpůsobení strukturálním změnám v souladu s čl. 173 odst. 1 první odrážkou Smlouvy o fungování EU. Tento pilíř tak podporuje průmysl EU v tom, aby zvýšil objem své výroby, zkrátil dodací lhůty a řešil potenciální překážky a/nebo faktory, které by mohly zdržovat dodávky a výrobu příslušných produktů pro obranné účely, nebo jim bránit.
·V souladu s čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU tento pilíř vylučuje jakoukoli harmonizaci právních předpisů členských států. Druhý pilíř se skládá z harmonizačních opatření pro identifikaci, mapování a průběžné sledování dostupnosti příslušných produktů pro obranné účely, jejich součástí a odpovídajících vstupů a z opatření ke stanovení požadavků na zajištění včasné a trvalé dostupnosti příslušných produktů pro obranné účely v Unii a vychází z článku 114 Smlouvy o fungování EU.
Zajištění bezpečnosti území Unie představuje prvořadý cíl veřejné politiky a tato bezpečnost závisí rovněž na dostupnosti zboží a služeb v oblasti obrany v dostatečném množství. Současný geopolitický kontext vede k významnému zvýšení poptávky po příslušných produktech pro obranné účely v Unii. Tato situace ovlivňuje fungování vnitřního trhu s těmito výrobky a jejich součástmi a ohrožuje bezpečnost jejich dodávek. Členské státy přijaly nebo pravděpodobně přijmou opatření k zachování svých vlastních zásob těchto produktů a jejich součástí v rámci národní obrany. Ukázalo se však, že rozdílné vnitrostátní právní předpisy, zejména pokud jde o certifikaci produktů pro obranné účely, transfer produktů a souvisejících součástí uvnitř EU, jakož i rozdílné provádění právních předpisů Unie, se staly překážkami pro evropské dodavatelské řetězce příslušných produktů pro obranné účely a překážkami interoperability. V důsledku toho je nezbytné přijmout harmonizační právní předpisy Unie na základě článku 114 Smlouvy o fungování EU, aby se zajistilo fungování vnitřního trhu tím, že se zabrání nedostatku příslušných produktů pro obranné účely v Unii. Tato opatření by měla zahrnovat identifikaci „produktů, jejichž dodávky mají kritický význam“, mapování souvisejících průmyslových kapacit, přednostní objednávky, urychlení postupů udělování grantů nebo usnadnění zadávacích řízení. Kombinace těchto opatření by měla vést ke zpřístupnění zvýšené nabídky příslušných produktů pro obranné účely a jejich součástí ve všech členských státech, které jsou potřebné pro fungování vnitřního trhu, a měla by se rovněž zajistit sblížení, aby byla zajištěna včasná dostupnost a dodávek příslušných produktů pro obranné účely v Unii.
Jiné články Smlouvy o fungování EU ani každý článek sám o sobě nemohou představovat odůvodnění pro oba výše uvedené cíle. Navrhované prvky jsou obsaženy v jednom aktu, neboť všechna opatření představují ucelený přístup, který různými způsoby řeší potřebu posílení obranného ekosystému Unie.
•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
Zajištění komplexní reakce na náhlý nárůst poptávky po příslušných produktech pro obranné účely vyžaduje rychlou a koordinovanou akci na evropské úrovni, neboť žádný členský stát není schopen tohoto cíle dosáhnout sám. Členské státy nemohou jednotlivě účinně řešit riziko významného narušení dodávek těchto produktů pro obranné účely, k němuž došlo v důsledku nerovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na vnitřním trhu. Nekoordinované přístupy by s sebou nesly riziko zhoršení dopadu krize dodávek tím, že by u těchto produktů pro obranné účely podporovaly spirálovitý růst cen a účinky vytěsňování. Kromě toho jsou s ohledem na stávající výrobní kapacity v oblasti příslušných produktů pro obranné účely v Unii důsledky nedostatku dodávek v Unii natolik dalekosáhlé, že je pro řešení těchto otázek nejvhodnější zásah na úrovni Unie.
V oblastech, jimiž se tento návrh zabývá prostřednictvím svých dvou pilířů, je proto třeba přijmout opatření na úrovni Unie.
·Pokud jde o první pilíř, cílem navrhovaných opatření je urychlit investice do příslušných výrobních kapacit pro produkty pro obranné účely v Unii a zároveň podpořit odolnost evropské technologické a průmyslové základny obrany prostřednictvím přeshraničních průmyslových partnerství a spolupráce příslušných podniků v rámci společného úsilí průmyslu, aby se zabránilo zhoršování roztříštěnosti dodavatelských řetězců. Finanční podporu a pobídky lze odpovídajícím způsobem navrhnout a provádět pouze na úrovni Unie vzhledem k potřebě přizpůsobit EDTIB strukturálním změnám. Je důležité zdůraznit, že výrobci příslušných produktů pro obranné účely jsou široce rozprostřeni po celé Unii a skládají se z několika malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací.
·Pokud jde o druhý pilíř, opatření plánovaná v rámci tohoto pilíře budou sloužit vnitřnímu trhu, posílí odolnost EDTIB a zaručí bezpečnost dodávek. Opatření zaměřená na identifikaci, mapování a průběžné sledování dostupnosti příslušných produktů pro obranné účely, jejich součástí a odpovídajících vstupů v Unii zajistí nezbytné shromažďování informací na úrovni Unie a umožní Komisi a členským státům předvídat nedostatky ovlivňující bezpečnost dodávek těchto produktů pro obranné účely. Opatření zaměřená na stanovení požadavků na zajištění včasné a trvalé dostupnosti příslušných produktů pro obranné účely umožní členským státům a Komisi řešit nedostatky a překážky v dodavatelských řetězcích účinněji než prostřednictvím mozaiky vnitrostátních opatření.
•Proporcionalita
Vzhledem k bezprecedentní geopolitické situaci a značné hrozbě pro bezpečnost EU je jednoznačně zapotřebí, aby koordinovaná opatření byla realizována na úrovni EU. Navrhovaný politický přístup je přiměřený rozsahu a závažnosti zjištěných problémů, tj. potřebě zajistit včasné dodání některých produktů pro obranné účely, které členské státy naléhavě potřebují. Opatření stanovená v návrhu nepřekračují rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jejich cílů, jsou přiměřená těmto cílům a respektují meze možného zásahu Unie podle Smluv. Budou muset být prováděna v souladu se zásadou proporcionality, a to i v souvislosti s omezením základních práv v souladu s čl. 52 odst. 1 Listiny základních práv.
•Volba nástroje
Komise navrhuje nařízení Evropského parlamentu a Rady, Je nejvhodnějším právním nástrojem, neboť pouze nařízení může díky svým přímo použitelným právním ustanovením zajistit nezbytnou míru jednotnosti, která je zapotřebí k vytvoření a fungování nástroje Unie zaměřeného na podporu posílení odvětví průmyslu napříč Evropou a zajištění bezpečnosti dodávek konkrétních produktů. Přímo použitelné nařízení rovněž umožňuje zajistit, aby navrhovaná opatření mohla být provedena v krátkodobém horizontu s cílem řešit potřeby uvedené v návrhu.
3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
Neexistují žádné předchozí právní předpisy, které by se vztahovaly na tuto konkrétní akci. K dnešnímu dni neexistovaly žádné další legislativní iniciativy Unie v oblasti obrany na podporu zvyšování výrobních kapacit, zkrácení dodacích lhůt a řešení nedostatku dodávek. Není tudíž k dispozici dřívější hodnocení ex post ani kontrola účelnosti platných právních předpisů, které se v případě takové legislativní iniciativy prováděly.
•Konzultace se zúčastněnými stranami
Vzhledem k politicky citlivé povaze návrhu a vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné připravit návrh tak, aby jej mohli spolunormotvůrci přijmout včas, nebylo možné provést konzultaci se zúčastněnými stranami.
•Posouzení dopadů
Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné zvýšit výrobní kapacity příslušných obranných produktů a zajistit bezpečnost jejich dodávek, není tento návrh doprovázen formálním posouzením dopadů. Tento dokument nemohl být předložen v časovém rámci, který byl k dispozici před přijetím návrhu. Návrh vychází ze zkušeností získaných ze společného sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu ze dne 18. května 2022 a vychází z práce vykonané v rámci pracovní skupiny pro společné zadávání zakázek v oblasti obrany, která byla zřízena bezprostředně po zveřejnění výše uvedeného společného sdělení. Komise předkládá tento návrh nařízení bez posouzení dopadů, aby jej bylo možné urychleně provést, nejpozději do 26. dubna 2023. Návrh je časově omezený a obsahuje ustanovení, které vyžaduje, aby Komise vypracovala zprávu o provádění tohoto nařízení.
•Účelnost právních předpisů a zjednodušení
Neočekává se, že by nástroj zvýšil administrativní zátěž.
•Základní práva
Zajištění bezpečnosti občanů EU je cílem obecného zájmu, který může přispět k ochraně jejich základních práv na život v souladu s článkem 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a na ochranu svobody a bezpečnosti v souladu s článkem 6 Listiny.
Na druhé straně článek 16 Listiny stanoví svobodu podnikání a článek 17 Listiny právo na vlastnictví.
Některá opatření v rámci 2. pilíře, která jsou nutná k řešení závažných narušení dodávek produktů pro obranné účely v Unii, mohou dočasně omezit svobodu podnikání a smluvní volnost chráněnou článkem 16 a právo na vlastnictví chráněné článkem 17 Listiny. Jakékoli omezení těchto práv v tomto návrhu bude v souladu s čl. 52 odst. 1 Listiny stanoveno zákonem, bude respektovat podstatu těchto práv a svobod, bude skutečně odpovídat cíli veřejného zájmu v oblasti bezpečnosti a bude v souladu se zásadou proporcionality.
Povinnost poskytnout Komisi konkrétní informace za předpokladu splnění určitých podmínek respektuje podstatu svobody podnikání a nepřiměřeně ji neovlivňuje (článek 16 Listiny). Jakákoli žádost o informace slouží cíli obecného zájmu Unie, aby bylo možné určit možná zmírňující opatření v případě nedostatku příslušných produktů pro obranné účely, která mají zásadní význam pro zajištění bezpečnosti Unie a jejích členských států. Tyto žádosti o informace jsou přiměřené a účinné pro dosažení daného cíle tím, že poskytují informace nezbytné pro posouzení dané krize. Komise si v zásadě vyžádá kýžené informace pouze u zastupujících organizací; u jednotlivých podniků si může vyžádat informace navíc pouze tehdy, je-li to nezbytné. Vzhledem k tomu, že informace o situaci v oblasti dodávek nejsou dostupné jiným způsobem, neexistuje žádné stejně účinné opatření, které by umožnilo získat informace potřebné k tomu, aby evropské subjekty s rozhodovací pravomocí mohly přijmout opatření ke zmírnění dopadů. Vzhledem k závažným geopolitickým a bezpečnostním důsledkům nedostatku příslušných produktů pro obranné účely a odpovídajícímu významu opatření na zmírnění dopadů jsou žádosti o informace přiměřené požadovanému cíli. Omezení svobody podnikání a vlastnického práva je navíc kompenzováno vhodnými zárukami. Žádost o informace může být podána pouze u produktů, které jsou nezbytné pro výrobu příslušných produktů pro obranné účely a které Komise a prováděcí akt konkrétně označí za produkty ovlivněné krizí dodávek.
Povinnost přijmout přednostní objednávky a přednostně je vyřídit respektuje podstatu svobody podnikání a smluvní volnosti (článek 16 Listiny) a práva na vlastnictví (článek 17 Listiny) a uvedená práva a svobody jí nebudou nepřiměřeně dotčeny. Tato povinnost slouží cíli obecného zájmu Unie v oblasti bezpečnosti tím, že řeší narušení dodávek příslušných produktů pro obranné účely. Tato povinnost je přiměřená a účinná k dosažení tohoto cíle tím, že zajistí, aby byly dostupné zdroje přednostně využívány pro výrobu takových příslušných produktů pro obranné účely. Neexistuje žádné jiné stejně účinné opatření. Pokud jde o produkty označené jako ovlivněné krizí v oblasti dodávek, která ohrožuje výše uvedené cíle obecného zájmu a základní práva, je přiměřené uložit podnikům sjednaným v rámci společného zadávání veřejných zakázek členských států nebo podnikům, které jsou zapojeny do jejich dodavatelského řetězce, povinnost přijímat a upřednostňovat určité objednávky. Vhodná ochranná opatření zajistí, aby případný negativní dopad povinnosti přednostně vyřídit některé objednávky na svobodu podnikání, smluvní volnost a vlastnické právo nepředstavoval porušení těchto práv. Jakákoli povinnost upřednostnit určité objednávky může být zavedena pouze u produktů, které Komise označila za produkt ovlivněné krizí dodávek, a to prostřednictvím prováděcího aktu. Pokud není dotčený podnik schopen přednostní objednávku vyřídit nebo pokud by pro něj vyřízení takové objednávky znamenalo nepřiměřenou ekonomickou zátěž a bylo by obzvlášť obtížné, může požádat Komisi o její přezkum. Kromě toho je povinný subjekt zproštěn odpovědnosti za škodu způsobenou porušením smluvních závazků vyplývajících z plnění této povinnosti. V neposlední řadě bude toto nařízení použitelné pouze po omezenou dobu potřebnou k obnovení fungování vnitřního trhu a přizpůsobení průmyslu strukturálním změnám.
4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
Finanční krytí pro provádění nařízení na období od data jeho vstupu v platnost do 30. června 2025 činí 500 milionů EUR v běžných cenách.
Dopad na období víceletého finančního rámce, pokud jde o požadovaný rozpočet a lidské zdroje, je podrobně popsán v legislativním finančním výkazu připojenému k návrhu a bude splněn z dostupných zdrojů víceletého finančního rámce na období 2021–2027.
5.OSTATNÍ PRVKY
•Plány provádění a způsoby sledování, hodnocení a podávání zpráv
Komise by o nástroji měla vypracovat hodnotící zprávu a poskytnout ji Evropskému parlamentu a Radě, nejpozději do 30. června 2024. V této zprávě bude zejména zhodnocen pokrok dosažený při plnění cílů stanovených v návrhu. S ohledem na hodnotící zprávu může Komise rovněž předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení, zejména s cílem nadále řešit veškerá přetrvávající rizika související s dodávkami příslušných produktů pro obranné účely.
2023/0140 (COD)
Návrh
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
o ustavení aktu na podporu výroby munice
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru 2 ,
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)Ruská útočná válka proti Ukrajině vystavila evropský obranný průmysl a trh s obranným vybavením zkoušce a odhalila řadu nedostatků. Ty oslabují jejich schopnost dostatečně bezpečným a včasným způsobem uspokojit naléhavé potřeby členských států, pokud jde o obranné produkty a systémy, jako je munice a raketové střely, vzhledem k vysoké míře spotřeby těchto produktů nebo systémů během konfliktu vysoké intenzity.
(2)Od 24. února 2022 Unie a její členské státy neustále zintenzivňují své úsilí, aby pomohly uspokojit naléhavé potřeby Ukrajiny v oblasti obrany. V této souvislosti, tváří v tvář rostoucí nestabilitě, strategické konkurenci a bezpečnostním hrozbám, se hlavy států a předsedové vlád Unie na zasedání ve Versailles dne 11. března 2022 rozhodly převzít větší odpovědnost za vlastní bezpečnost Unie a podniknout další rozhodné kroky k budování evropské svrchovanosti. Zavázali se „zlepšit obranné schopnosti Evropy“, dohodli se na zvýšení výdajů na obranu, posílení spolupráce prostřednictvím společných projektů a kolaborativního zadávání veřejných zakázek v oblasti obranných schopností, odstranění nedostatků, podpoře inovací a posílení a rozvoji obranného průmyslu Unie. Dne 21. března 2022 schválila Rada „Strategický kompas pro silnější bezpečnost a obranu Unie v příštím desetiletí“ a následně jej dne 24. března 2022 potvrdila Evropská rada. Strategický kompas zdůrazňuje potřebu zvýšit výdaje na obranu a více investovat do schopností, a to jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni.
(3)Komise a vysoký představitel předložili dne 18. května 2022 společné sdělení nazvané „Analýza nedostatků v oblasti investic do obrany a další postup“, v němž se zdůrazňuje, že Unie se v oblasti obrany potýká s nedostatky, pokud jde o finance, průmysl a schopnosti. V červenci 2022 Komise představila posílení evropského obranného průmyslu prostřednictvím aktu o společných nákupech (EDIRPA), který by měl členské státy motivovat ke kolaborativnímu zadávání veřejných zakázek s cílem odstranit nejnaléhavější a nejkritičtější nedostatky, zejména ty, které vznikly v důsledku reakce na současnou ruskou agresi. EDIRPA přispěje k posílení společného zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a prostřednictvím souvisejícího financování ze strany Unie k posílení kapacit obranného průmyslu Unie a k jeho přizpůsobení strukturálním změnám na trhu vyplývajícím ze zvýšené poptávky v důsledku nových výzev, jako je návrat konfliktů vysoké intenzity.
(4)S ohledem na situaci na Ukrajině a na její naléhavé potřeby v oblasti obrany, zejména pokud jde o munici, se Rada dne 20. března 2023 dohodla na třístupňovém přístupu, jehož cílem je poskytnout Ukrajině v rámci společného úsilí během příštích dvanácti měsíců jeden milion kusů dělostřelecké munice. Dohodla se, že Ukrajině urychleně dodá pozemní a dělostřeleckou munici a na požádání i raketové střely ze stávajících zásob nebo na základě změny priorit stávajících objednávek. Dále vyzvala členské státy, aby společně nakupovaly munici a na požádání raketové střely od evropského obranného průmyslu (a Norska) v rámci stávajícího projektu vedeného Evropskou obrannou agenturou (EDA) nebo prostřednictvím doplňkových akvizičních projektů pod vedením členských států s cílem doplnit jejich zásoby a zároveň umožnit pokračující podporu Ukrajině. Na podporu tohoto úsilí se Rada dohodla na mobilizaci odpovídajících finančních prostředků, mimo jiné prostřednictvím Evropského mírového nástroje. Rada rovněž zadala Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na urychlenou podporu zvýšení výrobních kapacit evropského obranného průmyslu, zabezpečení dodavatelských řetězců, usnadnění efektivních zadávacích řízení, řešení nedostatků ve výrobních kapacitách a podporu investic, případně včetně uvolnění prostředků z rozpočtu Unie. Posledně uvedené opatření má zásadní význam pro zajištění toho, aby vlastní bezpečnostní potřeby Unie byly vždy adekvátně uspokojovány a aby obranný průmysl a vnitřní trh Unie byly schopny reagovat na současné změny. Tři vzájemně propojené stupně je třeba sledovat souběžně a koordinovaně. Rovněž budou v zájmu zajištění odpovídajícího provádění každého ze tří stupňů pořádána pravidelná setkání na úrovni národních ředitelů pro vyzbrojování s pracovní skupinou pro společné nákupy v oblasti obrany (Komise, Evropská služba pro vnější činnost, EDA) s cílem posoudit potřeby a schopnosti průmyslu, jakož i zajistit nezbytnou úzkou koordinaci.
(5)Dne 13. dubna 2023 přijala Rada opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje v hodnotě 1 miliardy EUR na podporu ukrajinských ozbrojených sil, které umožňuje uhradit členským státům pozemní a dělostřeleckou munici a případně raketové střely darované Ukrajině ze stávajících zásob nebo v důsledku změny priorit stávajících objednávek v období od 9. února do 31. května 2023. Pokud jde o společné zadávání veřejných zakázek, podepsalo dosud 24 členských států a Norsko projektové ujednání EDA o společném zadávání zakázek na munici.
(6)Společné úsilí o to, aby členské státy mohly doplnit své vyčerpané zásoby a podpořit Ukrajinu, může být účinné pouze tehdy, bude-li Unie schopna dodat požadované produkty pro obranné účely včas. Avšak s rychlým poklesem zásob, objednávkami členských států nebo třetích zemí ve výši téměř maximální kapacity evropské výroby a spirálou cen jsou nezbytná další opatření průmyslové politiky Unie, aby se zajistilo rychlé navýšení výrobních kapacit.
(7)Jak zdůraznila jednání pracovní skupiny pro společné zadávání zakázek v oblasti obrany (Komise, ESVČ, EDA) týkající se koordinace velmi krátkodobých potřeb, pokud jde o zadávání zakázek v oblasti obrany, a spolupráce s členskými státy a výrobci v oblasti obrany v Unii s cílem podpořit společné zadávání veřejných zakázek na doplnění zásob, zejména s ohledem na podporu poskytovanou Ukrajině, má výrobní odvětví Unie výrobní kapacity v oblasti jak pozemní a dělostřelecké munice, tak raketových střel. Výrobní kapacity v odvětví obranného průmyslu Unie však byly nastaveny na situaci, jež se od současných výzev, jimž Unie čelí, lišila. Toky dodávek byly přizpůsobeny skromnější poptávce, úroveň zásob byla minimální a využívali se dodavatelé po celém světě, aby se snížily náklady. Tím se odvětví obranného průmyslu Unie dostalo do závislého postavení. V důsledku toho stávající výrobní kapacita a stávající dodavatelské a hodnotové řetězce v této souvislosti neumožňují bezpečné a včasné dodávky obranných produktů, které by uspokojily potřeby členských států, pokud jde o jejich bezpečnostní požadavky, a pro další podporu ukrajinských potřeb, což vytváří napětí na trhu s pozemní a dělostřeleckou municí, jakož i raketovými střelami, a hrozí efekt vytěsňování. Je proto nezbytné provést další zásah na úrovni Unie.
(8)V souladu s čl. 173 odst. 3 SFEU sleduje průmyslová politika Unie cíl urychlit přizpůsobování průmyslu strukturálním změnám. Proto se zdá vhodné podpořit výrobní odvětví Unie v tom, aby zvýšilo svůj objem výroby, zkrátilo lhůtu potřebnou pro dodání a řešilo potenciální úzká místa a/nebo faktory, které by mohly zpozdit nebo zbrzdit dodávky a výrobu pozemní a dělostřelecké munice i raketových střel, jež jsou pro účely tohoto nařízení považovány za relevantní produkty pro obranné účely.
(9)Opatření přijatá na úrovni Unie by měla být zaměřena na posílení konkurenceschopnosti a odolnosti evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) v oblasti munice a raketových střel, aby bylo možné ji urychleně přizpůsobit strukturálním změnám.
(10)Za tímto účelem by měl být zřízen nástroj pro finanční podporu posílení průmyslu v rámci dodavatelských a hodnotových řetězců souvisejících s výrobou těchto příslušných obranných produktů v Unii (dále jen „nástroj“).
(11)Nástroj bude v souladu se stávajícími iniciativami EU v oblasti obrany založenými na vzájemné spolupráci, jako je Evropský obranný fond, navrhované posílení evropského obranného průmyslu prostřednictvím aktu o kolaborativním zadávání veřejných zakázek a rovněž evropský mírový nástroj, a vytvoří synergie s dalšími programy Unie. Nástroj je plně v souladu s ambicemi Strategického kompasu.
(12)Není-li stanoveno jinak, mělo by se na tento nástroj vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046.
(13)V souladu s čl. 193 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Finanční příspěvek by se však neměl vztahovat na období před datem podání žádosti o grant, s výjimkou řádně odůvodněných výjimečných případů. Aby bylo možné reagovat na výzvu Rady ze dne 20. března 2023 k urychlení dodávek příslušných obranných produktů, mělo by být možné v rozhodnutí o financování stanovit finanční příspěvky na akce, které se vztahují na období od tohoto data.
(14)Toto nařízení stanoví pro nástroj finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů 3 (interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2020).
(15)Členské státy mohou požádat o převody zdrojů, které jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení, do nástroje za podmínek stanovených v příslušných ustanoveních nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060. Mohlo by tomu tak být zejména v případě, kdy výroba příslušných obranných produktů čelí specifickým selháním trhu nebo neoptimálním investičním situacím na území členských států, včetně zranitelných a odlehlých oblastí, a tyto zdroje přispívají k dosažení cílů programu, z něhož jsou převáděny. Možnosti stanovené v čl. 73 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 lze použít za předpokladu, že projekt splňuje pravidla stanovená v uvedeném nařízení a oblast působnosti EFRR a ESF+, jak je stanoveno v nařízeních pro jednotlivé fondy. V souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2021/1060 by Komise měla posoudit pozměněné národní programy předložené členským státem a do dvou měsíců vznést připomínky. Vzhledem k naléhavosti situace by Komise měla usilovat o dokončení posouzení pozměněných národních programů bez zbytečného odkladu.
(16)Při navrhování pozměněných nebo nových plánů pro oživení a odolnost v souladu s článkem 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 4 by členské státy měly mít možnost navrhnout opatření, která rovněž přispějí k cílům tohoto nástroje. Za tímto účelem by členské státy měly zvážit zejména opatření spojená s návrhy předloženými v reakci na výzvu k předkládání návrhů v rámci nástroje, kterým byla v souladu s tímto nástrojem udělena pečeť excelence.
(17)V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 5 a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 6 , (Euratom, ES) č. 2185/96 7 a (EU) 2017/1939 8 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 9 . V souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046 mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.
(18)Členové Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou tohoto nástroje účastnit jako přidružené země v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru, která stanoví provádění jejich účasti na programech Unie na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po těchto třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své příslušné pravomoci.
(19)Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování obranných produktů a technologií, včetně vývozu, se fungování sektoru obranného průmyslu neřídí konvenčními pravidly a modely podnikání, které platí na tradičnějších trzích. Průmysl proto neprovádí významné samofinancované průmyslové investice, ale činí tak pouze v důsledku pevných objednávek. Zatímco pevné objednávky z členských států jsou předpokladem jakékoli investice, Komise může zasáhnout snížením rizika průmyslových investic prostřednictvím grantů a půjček, které umožní rychlejší přizpůsobení se probíhajícím strukturálním změnám na trhu. V současné mimořádné situaci by podpora Unie měla pokrývat až 60 % přímých způsobilých nákladů, aby příjemci mohli provádět opatření co nejdříve, snížit riziko svých investic, a urychlit tak dostupnost příslušných obranných produktů.
(20)Subjekty v sektoru obranného průmyslu čelí specifickým nepřímým nákladům, jako jsou například náklady na bezpečnost. Je proto vhodné povolit paušální sazbu ve výši 7 % celkových přímých způsobilých nákladů na akci.
(21)Nástroj by měl prostředky vymezenými v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 poskytovat finanční podporu na opatření přispívající k včasné dostupnosti a dodávkám příslušných obranných produktů, jako jsou činnosti v oblasti průmyslové koordinace a vytváření sítí, přístup k financování pro podniky zapojené do výroby příslušných obranných produktů, vyhrazení kapacit, průmyslový proces obnovy produktů, jejichž platnost vypršela, rozšiřování, optimalizace, modernizace, aktualizace nebo nové využití stávajících nebo vytvoření nových výrobních kapacit v této oblasti, jakož i odborná příprava personálu.
(22)Vzhledem k tomu, že cílem nástroje je zvýšit konkurenceschopnost a účinnost obranného průmyslu Unie, jsou pro podporu způsobilé pouze právní subjekty ve veřejném nebo soukromém vlastnictví, které jsou usazeny a mají své struktury výkonného řízení v Unii nebo v přidružených zemích.
(23)Právní subjekty usazené v Unii nebo v přidružené zemi, jež podléhají kontrole ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, mohou být způsobilé jakožto příjemci, pouze pokud jsou splněny přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, jak jsou stanoveny v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), a to i pokud jde o posílení EDTIB. Účast takových právních subjektů by neměla být v rozporu s cíli nástroje. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, majetku a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány. V tomto kontextu je třeba zohlednit i obavy členských států v souvislosti se zabezpečením dodávek. Vzhledem k naléhavosti situace vyplývající ze stávající krize v oblasti dodávek munice by měl nástroj zohlednit stávající dodavatelské řetězce.
(24)Infrastruktura, zařízení, aktiva a zdroje příjemců zapojených do akce podporované z nástroje by se měly po celou dobu trvání akce nacházet na území členského státu nebo přidružené země a příjemci zapojení do akce by měli mít své struktury výkonného řízení v Unii nebo v přidružené zemi. Právní subjekt usazený v nepřidružené třetí zemi nebo právní subjekt usazený v Unii nebo v přidružené zemi, jehož struktury výkonného vedení jsou však usazeny v nepřidružené třetí zemi, by tudíž neměl být způsobilý stát se příjemcem zapojeným do akce.
(25)Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU 10 jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů nástroje a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.
(26)Při posuzování návrhů by Komise měla věnovat zvláštní pozornost jejich přínosu k cílům nástroje. Návrhy by měly být posuzovány zejména s ohledem na jejich příspěvek ke zvýšení, navýšení, rezervaci, modernizaci výrobních kapacit, jakož i ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností související pracovní síly. Měly by být rovněž posuzovány podle toho, jak přispívají ke zkrácení lhůty pro dodání příslušných obranných produktů, a to i prostřednictvím mechanismů změny priorit, k určení a odstranění úzkých míst v jejich dodavatelských řetězcích, jakož i k rozvoji odolnosti těchto dodavatelských řetězců prostřednictvím rozvoje a zprovoznění přeshraniční spolupráce podniků, do značné míry zejména malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací působících v dotčených dodavatelských řetězcích.
(27)Při navrhování, poskytování a provádění finanční podpory EU by Komise měla věnovat zvláštní pozornost tomu, aby tato opatření neměla nepříznivý vliv na podmínky hospodářské soutěže na vnitřním trhu.
(28)Současná krize navíc ukázala nejen nedostatky v odvětví obranného průmyslu EU, ale také problémy fungování vnitřního trhu s obrannými produkty. Současný geopolitický kontext totiž znamená významný nárůst poptávky, který ovlivňuje fungování vnitřního trhu výroby a prodeje pozemní a dělostřelecké munice a raketových střel a jejich součástí v Unii. Zatímco některé členské státy přijaly nebo pravděpodobně přijmou opatření k zachování svých vlastních zásob v zájmu národní bezpečnosti, jiné členské státy se potýkají s obtížemi v přístupu ke zboží potřebnému k výrobě nebo pořízení pozemní a dělostřelecké munice a raketových střel. Občas je obtížné získat přístup k jediné surovině nebo ke konkrétní součásti, což brzdí celé výrobní řetězce. K zajištění fungování vnitřního trhu je nezbytné přijmout určitá opatření, která koordinovaným způsobem zajistí harmonizovaná pravidla pro usnadnění bezpečnosti dodávek produktů pro obranné účely. Tato pravidla by měla zahrnovat mapování potřeb zboží a služeb na daném vnitřním trhu, možnost stanovit na úrovni Unie prioritní objednávky, pokud se alespoň tři členské státy rozhodnou nebo zamýšlejí pořídit společně produkty pro obranné účely, je-li to nezbytné ke sledování cíle obecného zájmu bezpečnosti Unie a jejích členských států, a urychlení postupů udělování povolení nebo zjednodušení zadávacích řízení. Tato opatření by měla být založena na článku 114 SFEU.
(29)Za účelem přijetí nezbytných a vhodných opatření podle tohoto nařízení by Komise měla na základě spolupráce s ESVČ a EDA v rámci pracovní skupiny pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany zřídit a udržovat mapování podniků usazených v Unii, které působí v rámci dodavatelských řetězců příslušných obranných produktů. Mapování by mělo zahrnovat zejména druh a specifikace jejich produktů, jejich související výrobní kapacitu a jejich postavení v dodavatelském řetězci příslušných produktů pro obranné účely. Komise by měla pravidelně sledovat výrobní kapacitu a dodavatelské řetězce podniků určených při mapování, a to v úzké spolupráci s nimi. Výsledky mapování a monitorování by měly být předloženy a projednány programovým výborem.
(30)Na tomto základě by Komise měla vypracovat seznam příslušných obranných produktů, surovin nebo jejich součástí, jichž se týká narušení nebo možné narušení fungování jednotného trhu a jeho dodavatelských řetězců vedoucí k závažným nedostatkům. Komise by měla tento seznam obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, pravidelně aktualizovat, aby se zaměřila pouze na možná narušení nebo úzká místa ovlivňující bezpečnost dodávek příslušných produktů pro obranné účely, jakož i surovin a jejich součástí.
(31)Komise by měla mít možnost požadovat od hospodářských subjektů, které s těmito produkty, surovinami nebo součástmi nakládají, po dohodě s členským státem, v němž jsou usazeny, informace nezbytné k zajištění včasné dostupnosti obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam. Tyto informace by měly být podkladem pro rozhodnutí Komise o vhodných opatřeních podle tohoto nařízení k řešení možných narušení nebo úzkých míst ovlivňujících bezpečnost dodávek příslušných obranných produktů, jakož i příslušných surovin a součástí.
(32)Takový mechanismus identifikace, mapování a průběžného sledování by měl umožnit analýzu výrobní kapacity v Unii, kritických faktorů ovlivňujících bezpečnost dodávek příslušných obranných produktů a stav zásob téměř v reálném čase. Měl by rovněž Komisi umožnit navrhnout opatření pro reakci na mimořádné situace v případě skutečného nebo očekávaného nedostatku.
(33)Zamezení nedostatku příslušných obranných produktů má zásadní význam pro zachování cíle obecného zájmu bezpečnosti Unie a jejích členských států a v případě potřeby odůvodňuje, za dodržení článku 52 Listiny, přiměřené zásahy do základních práv podniků poskytujících obranné produkty, jejichž dodávky mají kritický význam, jako je svoboda podnikání v souladu s článkem 16 Listiny a právo na vlastnictví v souladu s článkem 17 Listiny. Takové zásahy mohou být odůvodněné zejména v případech, kdy několik členských států vyvinulo zvláštní úsilí o konsolidaci poptávky prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek, čímž přispělo k další integraci a hladkému fungování vnitřního trhu s příslušnými produkty pro obranné účely. Na žádost nejméně tří členských států spolupracujících při zadávání zakázek na příslušné obranné produkty nebo alespoň jednoho členského státu nakupujícího za účelem převodu získaných příslušných obranných produktů na Ukrajinu, jež se potýkají se závažnými obtížemi při zadávání nebo plnění zakázky, může Komise se souhlasem členského státu usazení od podniků požadovat, aby přijímaly a upřednostňovaly objednávky příslušných obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam. Aby byla zachována základní práva podniků, měly by být tyto žádosti podávány pouze pro výrobky, které Komise určila v prováděcím rozhodnutí. Kromě toho by měl být zaveden vícestupňový postup, aby podniky měly možnost vyjádřit své obavy ohledně zamýšleného opatření. Komise by zejména měla po dohodě s členským státem, v němž je podnik usazen, dotčený podnik informovat o svém záměru požádat jej, aby přednostně přijal a vyřídil prioritní objednávku, a poskytnout mu všechny prvky potřebné k tomu, aby mohl přijmout informované rozhodnutí, zda může tuto žádost přijmout. Pokud podnik odmítne, může se Komise po dohodě s dotčeným členským státem a s náležitým ohledem na povahu námitek vznesených podnikem domnívat, že bezpečnostní důvody ospravedlňují uložení prioritní objednávky prováděcím rozhodnutím. Takové rozhodnutí by mělo být přijato v souladu se všemi platnými právními závazky Unie a s ohledem na okolnosti případu. Prioritní objednávka by měla být zadána za spravedlivou a přiměřenou cenu. Prioritní objednávka by měla mít přednost před jakoukoli povinností plnění podle soukromého nebo veřejného práva, přičemž by měla zohledňovat oprávněné cíle podniků a náklady a úsilí potřebné pro jakoukoli změnu výrobní sekvence. Podnikům může být uložena pokuta, pokud povinnosti spojené s prioritními objednávkami nesplní.
(34)Aby byla zachována základní práva podniků, měly by mít právo požádat o osvobození od svých povinností v situacích, kdy prioritní objednávku není možné vyřídit, a to ani v případě, že je jí dána přednost, ať už z důvodu nedostatečných výrobních možností nebo výrobní kapacity, nebo proto, že by to pro podnik představovalo nepřiměřenou hospodářskou zátěž a dostal by se do obtížné situace.
(35)Za výjimečných okolností, kdy podnik působící v rámci dodavatelského řetězce příslušných obranných produktů v Unii obdrží od třetí země žádost o prioritní objednávku, měl by o této žádosti informovat Komisi.
(36)Vzhledem k důležitosti zajištění bezpečnosti dodávek do konkrétních obranných odvětví, která plní zásadní funkce pro zabezpečení občanů Unie, by se s dodržováním povinnosti provádět prioritní objednávky neměla pojit odpovědnost za škodu vůči třetím stranám za jakékoli porušení smluvních povinností, které může vyplývat z nezbytných dočasných změn provozních procesů dotčeného výrobce, a to v omezeném rozsahu, v jakém bylo porušení smluvních povinností nezbytné pro dodržení nařízeného přednostního vyřízení objednávky. Podniky, jichž by se mohly prioritní objednávky týkat, by s touto možností měly počítat v podmínkách svých obchodních smluv. Touto výjimkou z odpovědnosti by neměla být dotčena odpovědnost za vadné výrobky podle směrnice Rady 85/374/EHS 11 , aniž by byla dotčena použitelnost jiných ustanovení.
(37)Povinností upřednostnit výrobu určitých produktů nebude nepřiměřeně dotčena svoboda podnikání a smluvní volnost podle článku 16 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a právo na vlastnictví podle článku 17 Listiny. Jakékoli omezení těchto práv by mělo být, v souladu s čl. 52 odst. 1 Listiny, stanoveno zákonem, mělo by respektovat podstatu těchto práv a svobod a být v souladu se zásadou proporcionality.
(38)Vzhledem k tomu, že je nutné zajistit bezpečnost dodávek příslušných obranných produktů, měly by se členské státy postarat o to, aby administrativní žádosti související s plánováním, výstavbou a provozem výrobních zařízení, transferem vstupů v rámci EU, jakož i kvalifikací a certifikací příslušných konečných produktů byly zpracovávány účinně a včas.
(39)V zájmu dosažení obecného cíle veřejné politiky v oblasti bezpečnosti je nezbytné, aby výrobní zařízení související s výrobou příslušných obranných produktů byla zřízena co nejrychleji a aby byla administrativní zátěž omezena na minimum. Z tohoto důvodu by členské státy měly vyřizovat žádosti týkající se plánování, výstavby a provozu továren a zařízení pro výrobu příslušných obranných produktů co nejrychleji. Tyto žádosti by měly být upřednostněny při vyvažování právních zájmů v konkrétních případech.
(40)S ohledem na cíl tohoto nařízení a na mimořádnou situaci a výjimečné okolnosti jeho přijetí by členské státy měly v jednotlivých případech zvážit použití výjimek souvisejících s obranou podle vnitrostátního a použitelného unijního práva, pokud se domnívají, že by takové uplatňování mělo na tyto účely nepříznivý dopad. To může platit zejména pro právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti 12 , které jsou nezbytné pro zlepšení ochrany lidského zdraví a životního prostředí, jakož i pro dosažení udržitelného a bezpečného rozvoje. Jejich provádění však může rovněž vytvářet regulační překážky, které brzdí potenciál obranného průmyslu Unie k navýšení výroby a dodávek příslušných obranných produktů. Je kolektivní odpovědností Evropské unie a jejích členských států, aby se urychleně zabývaly veškerými opatřeními, která lze přijmout ke zmírnění možných překážek. Žádná taková opatření, ať už na úrovni Unie, na regionální nebo celostátní úrovni, by neměla představovat riziko pro životní prostředí, zdraví a bezpečnost.
(41)Aby se optimalizovalo využívání stávajících dodavatelských řetězců, a tím se zajistila kontinuita výroby příslušných obranných produktů, členské státy by měly zvážit možnost využít odchylky stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES 13 nebo dotčené společnosti motivovat k jejich využívání. Je-li pro použití těchto odchylek vyžadováno předchozí povolení vnitrostátních orgánů, měly by být žádosti zpracovávány účinně a včas.
(42)Cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES 14 je harmonizovat postupy při zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti, což umožní splnit požadavky členských států na bezpečnost a povinnosti vyplývající ze Smlouvy. Uvedená směrnice zejména stanoví zvláštní ustanovení upravující naléhavé situace způsobené krizí, konkrétně zkrácené lhůty pro doručení nabídek a možnost použít vyjednávací řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce. Mimořádná naléhavost způsobená současnou krizí v oblasti dodávek střeliva však může být neslučitelná i s uvedenými ustanoveními v případech, kdy se více než dva členské státy zamýšlejí zapojit do společného zadávání veřejných zakázek. V některých případech je jediným řešením k zajištění bezpečnostních zájmů uvedených členských států umožnění přístupu ke stávající rámcové dohodě těm zadavatelům z členských států, kteří původně stranami této dohody nebyli, přestože tato možnost nebyla v původní rámcové dohodě stanovena.
(43)V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie musí být změny smlouvy přísně omezeny na to, co je za daných okolností absolutně nezbytné, přičemž musí být v nejvyšší možné míře v souladu se zásadami nediskriminace, transparentnosti a proporcionality. V tomto ohledu by mělo být možné odchýlit se od směrnice 2009/81/ES tím, že se zvýší množství stanovené v rámcové dohodě a umožní se přístup k této dohodě zadavatelům z jiných členských států. Tito zadavatelé by se měli řídit stejnými podmínkami jako původní zadavatel, který uzavřel původní rámcovou dohodu, pokud jde o uvedené dodatečné množství. V takových případech by měl zadavatel rovněž umožnit každému hospodářskému subjektu, který splňuje podmínky původní rámcové dohody, aby se stal zhotovitelem podle uvedené rámcové dohody. Kromě toho by měla být přijata vhodná opatření v oblasti transparentnosti s cílem zajistit, aby mohly být informovány všechny potenciálně zainteresované strany. Aby se omezily účinky těchto změn na hladké fungování vnitřního trhu a zabránilo se nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže, měly by být změny rámcových dohod uzavírány pouze do 30. června 2025.
(44)Cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES 15 je zjednodušit podmínky transferů produktů pro obranné účely uvnitř EU, zejména prostřednictvím obecných licencí k transferu, které vycházejí z ověření ex post, vztahují se na předem určený okruh produktů určených konkrétním příjemcům nebo pro konkrétní účel a pro něž není nutná předchozí žádost. Žádná z povinných obecných licencí k transferu stanovených v čl. 4 odst. 1 směrnice 2009/43/ES ani doporučení Komise týkající se harmonizace oblasti působnosti a podmínek těchto licencí však nedostačují k zajištění transferů nezbytných pro výrobu příslušných obranných produktů.
(45)V současné situaci, která vyžaduje urychlení dodacích lhůt v rámci dotčených dodavatelských a hodnotových řetězců, se jeví jako nezbytné vyjmout transfer příslušných obranných produktů z povinnosti předchozího povolení v rámci Unie. Touto výjimkou by neměly být dotčeny pravomoci členských států v oblasti politiky vývozu produktů pro obranné účely.
(46)Aby byla evropská technologická a průmyslová základna obrany konkurenceschopná, inovativní a odolná a byla schopna navýšit své výrobní kapacity, musí mít přístup k veřejnému i soukromému financování. Jak je stanoveno v „příspěvku Komise k evropské obraně“ ze dne 15. února 2022, iniciativy Unie v oblasti udržitelného financování jsou v souladu s úsilím Unie o usnadnění dostatečného přístupu evropského obranného průmyslu k financování a investicím. V této souvislosti rámec EU pro udržitelné financování nebrání investicím do činností souvisejících s obranou. Obranný průmysl Unie zásadním způsobem přispívá k odolnosti a bezpečnosti Unie, a tím i k míru a sociální udržitelnosti. V rámci iniciativ Unie v oblasti politik udržitelného financování jsou kontroverzní zbraně, na něž se vztahují mezinárodní úmluvy zakazující jejich vývoj, výrobu, hromadění zásob, používání, transfer a dodávky a které podepsaly členské státy Unie, považovány za neslučitelné se sociální udržitelností. Toto odvětví podléhá přísné regulační kontrole prováděné členskými státy v oblasti transferu a vývozu vojenského zboží a zboží dvojího užití. V tomto ohledu by závazek vnitrostátních a evropských finančních aktérů, jako jsou národní podpůrné banky a instituce, k podpoře evropského obranného průmyslu vyslal silný signál soukromému sektoru. Evropská investiční banka (EIB) by měla v plném rozsahu pokračovat ve svých dalších misích v oblasti hospodářského rozvoje a financování veřejné politiky, včetně souběžné transformace, a v souladu s článkem 309 Smlouvy o fungování EU, jakož i se svým statutem, a zároveň by měla posílit svou podporu pro evropský obranný průmysl a společné zadávání veřejných zakázek nad rámec své stávající podpory dvojího užití, pokud by tyto investice jednoznačně sloužily k provádění priorit Strategického kompasu.
(47)Podniky v hodnotovém řetězci příslušných obranných produktů by měly mít přístup k dluhovému financování, aby se urychlily investice potřebné ke zvýšení výrobních kapacit. Nástroj by měl unijním společnostem působícím v oblasti střeliva a raketových střel usnadnit přístup k finančním prostředkům. Nařízení by mělo zejména zajistit, aby pro uvedené právní subjekty byly zajištěny stejné podmínky, které mají k dispozici jiné právní subjekty a na základě nichž budou převzaty veškeré dodatečné náklady vzniklé specificky pro odvětví obrany.
(48)Komise může zřídit specializovaný nástroj jako součást činností podporujících investice a označovaných souhrnně jako „Fond pro navýšení“. Fond pro navýšení lze provádět v rámci přímého nebo nepřímého řízení. Komise by v tomto ohledu měla prozkoumat nejvhodnější způsob, jak mobilizovat rozpočet EU k uvolnění veřejných a soukromých investic na podporu požadovaného rychlého navýšení, například prostřednictvím možnosti nástroje kombinování zdrojů, mimo jiné v rámci Fondu InvestEU zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 16 , a to v úzké spolupráci s jeho prováděcími partnery. Činnosti „Fondu pro navýšení“ by měly podpořit zvýšení výrobních kapacit v oblasti střeliva a raketových střel tím, že poskytnou příležitosti ke zvýšení dostupnosti finančních prostředků pro společnosti v celém hodnotovém řetězci.
(49)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovního programu a seznamu obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, o ukládání povinností pro podniky, jichž se týká žádost o přednostní objednávku, aby uvedenou objednávku přijaly nebo splnily za spravedlivou a přiměřenou cenu, a o stanovení praktických a provozních opatření pro fungování přednostních objednávek. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 17 . Je-li to ze závažných naléhavých důvodů nezbytné, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, aby mohla v řádně odůvodněných případech týkajících se přijetí seznamu obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, uložit podnikům, jichž se týká žádost o přednostní objednávku, povinnost, aby uvedenou objednávku přijaly nebo splnily za spravedlivou a přiměřenou cenu, a aby mohla stanovit praktická a provozní opatření pro fungování prioritních objednávek.
(50)Jelikož cíle tohoto nařízení, kterým je reagovat na dopady krize v oblasti bezpečnosti nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků navrhované akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(51)Toto nařízení by se mělo použít, aniž jsou dotčena pravidla Unie v oblasti hospodářské soutěže, zejména články 101 až 109 Smlouvy o fungování EU a jejich prováděcí nařízení.
(52)Je třeba připomenout, že podle čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU jsou operativní výdaje vyplývající z hlavy V kapitoly 2 hrazeny z rozpočtu Unie s výjimkou výdajů na operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(53)Vzhledem k naléhavé potřebě řešit bezpečnostní krizi je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Vzhledem k bezprostřednímu nebezpečí pro zabezpečení dodávek způsobenému útočnou válkou Ruska proti Ukrajině by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku.
(54)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů 18 by mělo být toto nařízení vyhodnoceno na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň by se mělo zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Uvedené požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má toto nařízení účinky v praxi. Komise by měla hodnocení provést nejpozději do 30. června 2024, mimo jiné za účelem předložení návrhů na veškeré vhodné změny tohoto nařízení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví soubor opatření a rozpočet, jejichž cílem je urychlené posílení schopnosti evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) reagovat a zajistit včasnou dostupnost a dodávky pozemní a dělostřelecké munice, jakož i raketových střel (dále jen „příslušné obranné produkty“), a to zejména prostřednictvím:
a)nástroje, který finančně podporuje posílení průmyslu pro výrobu příslušných obranných produktů v Unii, a to i prostřednictvím dodávek jejich součástí (dále jen „nástroj“);
b)identifikace, mapování a průběžného sledování dostupnosti příslušných obranných produktů, jejich součástí a odpovídajících vstupů (surovin);
c)zavedení mechanismů, zásad a dočasných pravidel k zajištění včasné a trvalé dostupnosti příslušných obranných produktů pro jejich nabyvatele v Unii.
Na základě hodnocení výsledků dosažených při provádění tohoto nařízení do poloviny roku 2024 podle níže uvedeného článku 28, zejména pokud jde o vývoj bezpečnostní situace, bude zvážena možnost prodloužení použitelnosti souboru opatření a přidělení odpovídajícího dodatečného rozpočtu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)„surovinami“ se rozumí materiály potřebné k výrobě příslušných obranných produktů;
2)„úzkým místem“ se rozumí bod přetížení ve výrobním systému, který zastavuje nebo výrazně zpomaluje výrobu;
3)„příjemcem“ se rozumí subjekt, s nímž byla podepsána dohoda o financování nebo jemuž bylo oznámeno rozhodnutí o financování;
4)„žadatelem“ se rozumí fyzická osoba nebo subjekt s právní subjektivitou či bez ní, který podal žádost v rámci řízení o udělení grantu;
5)„kontrolou“ se rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů;
6)„strukturou výkonného vedení“ se rozumí orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podléhající generálnímu řediteli, který je oprávněn určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a který vykonává dohled nad rozhodováním vedení a sleduje je;
7)„subjektem“ se rozumí právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, nabývat pro sebe práva a zavazovat se k povinnostem, nebo subjekt bez právní subjektivity, jak je uveden v čl. 197 odst. 2 písm. c) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046;
8)„utajovanými informacemi“ se rozumí informace či materiál v jakékoli podobě, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo v různé míře poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států a které nesou označení stupně utajení EU nebo jiné odpovídající označení stupně utajení, jak jsou uvedena v Dohodě mezi členskými státy Evropské unie zasedajícími v Radě o ochraně utajovaných informací vyměňovaných v zájmu Evropské unie;
9)„citlivými informacemi“ se rozumí informace a údaje, které musí být chráněny před neoprávněným přístupem nebo vyzrazením z důvodu povinností stanovených v unijním nebo vnitrostátním právu nebo z důvodu zajištění soukromí či bezpečnosti fyzické či právnické osoby;
10)„subjektem nepřidružené třetí země“ se rozumí právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi, nebo v případě, že je usazen v Unii nebo v přidružené zemi, má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného vedení;
11)„výrobní dobou“ se rozumí doba mezi zadáním objednávky a realizací objednávky ze strany výrobce;
12)„příslušnými obrannými produkty“ se rozumí pozemní a dělostřelecká munice, jakož i raketové střely;
13)„obrannými produkty, jejichž dodávky mají kritický význam“, se rozumí příslušné obranné produkty nebo jejich hlavní součásti či suroviny, u nichž bylo zjištěno, že jsou vážně postiženy narušením nebo možným narušením fungování jednotného trhu a jeho dodavatelských řetězců, což vede ke skutečnému nebo potenciálnímu významnému nedostatku;
14)„operacemi kombinování zdrojů“ se rozumí akce podporované z rozpočtu Unie, včetně akcí v rámci nástrojů nebo platforem kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie a vratné formy finanční podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;
15)„pečetí excelence“ se rozumí značka kvality, která dokládá, že návrh předložený v souvislosti s výzvou k podávání návrhů v rámci nástroje splnil všechny prahové hodnoty hodnocení stanovené v pracovním programu, avšak nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu k podávání návrhů v rámci pracovního programu, a mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování.
Článek 3
Třetí země přidružené k nástroji
Nástroj je otevřen účasti členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (přidružené země), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
KAPITOLA II
NÁSTROJ
Článek 4
Cíle nástroje
1.Cílem nástroje je posílit účinnost a konkurenceschopnost evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB), aby se podpořilo navyšování výrobní kapacity a včasné dodávky příslušných obranných produktů prostřednictvím posílení průmyslu.
2.Posílení průmyslu spočívá zejména v iniciování a urychlování adaptace průmyslu na rychlé strukturální změny způsobené krizí dodávek, která má dopad na příslušné obranné produkty. To by mělo zahrnovat zlepšení a urychlení adaptační kapacity dodavatelských řetězců pro příslušné obranné produkty, vytvoření výrobních kapacit nebo jejich navýšení a zkrácení výrobní doby příslušných obranných produktů v celé Unii, zejména díky zintenzivnění a rozšíření přeshraniční spolupráce mezi příslušnými právními subjekty.
Článek 5
Rozpočet
1.Finanční krytí pro provádění nástroje na období od jeho vstupu v platnost do 30. června 2025 činí 500 milionů EUR v běžných cenách.
2.V rámci finančního krytí vymezeného v odstavci 1 tohoto článku může být až 50 milionů EUR použito jako operace kombinování zdrojů v rámci „Fondu pro navýšení“ vymezeného v článku 21.
3.Do nástroje mohou být na žádost dotčených členských států převedeny zdroje, které jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení, podle podmínek stanovených v příslušných ustanoveních nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 19 . Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 20 . Uvedené zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.
Pokud Komise nepřijala právní závazek v přímém řízení týkající se zdrojů převedených v souladu s tímto odstavcem, mohou být odpovídající nepřidělené zdroje převedeny zpět do fondu, z něhož byly původně převedeny, a přiděleny na jeden nebo více programů v souladu s podmínkami uvedenými v příslušných ustanoveních nařízení (EU) 2021/1060.
4.Částka uvedená v odstavci 1 smí být použita rovněž na technickou a administrativní pomoc určenou k provádění nástroje, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.
5.Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6.Rozpočet nástroje může být v souladu s čl. 1 posledním pododstavcem posílen, vyžaduje-li to situace nebo je-li platnost nařízení rozšířena.
Článek 6
Kumulativní a alternativní financování
1.Nástroj se provádí v součinnosti s jinými programy Unie. Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto nástroje, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na akci se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.
2.Aby mohla být akcím v rámci nástroje udělena značka „pečeť excelence“, musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto nástroje;
b)splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů;
c)nejsou financovány v rámci dané výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení,
3.Při navrhování pozměněných nebo nových plánů pro oživení a odolnost v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 musí mít členské státy možnost zahrnout opatření, která rovněž přispívají k cílům tohoto nástroje, zejména opatření spojená s návrhy předloženými v rámci výzvy k podávání návrhů podle nástroje, jimž byla udělena značka „pečeť excelence“.
4.Ustanovení čl. 8 odst. 5 se použije obdobně na akce financované v souladu s tímto článkem.
Článek 7
Formy financování ze strany Unie
1.Nástroj se provádí v rámci přímého řízení, a pokud jde o řízení Fondu pro navýšení podle článku 21, v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Nástroj může poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, včetně financování ve formě finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. Operace kombinování zdrojů se provádějí v souladu s hlavou X nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, nařízením (EU) 2021/523 a článkem 21 tohoto nařízení.
2.Odchylně od čl. 193 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 se finanční příspěvky mohou, je-li to relevantní a nezbytné pro provádění akce, vztahovat na akce zahájené přede dnem předložení návrhu na uvedené akce, pokud uvedené akce nebyly zahájeny dříve než 20. března 2023.
Článek 8
Způsobilé akce
1.Pro financování jsou způsobilé pouze akce určené k provádění cílů stanovených v článku 4.
2.Nástroj poskytne finanční podporu na akce řešící zjištěná úzká místa ve výrobních kapacitách a dodavatelských řetězcích, které mají zajistit a urychlit výrobu, aby se zaručily účinné dodávky a včasná dostupnost příslušných obranných produktů.
3.Způsobilé akce se týkají jedné nebo několika z následujících činností a souvisejí výhradně s výrobními kapacitami příslušných obranných produktů, včetně jejich součástí a surovin, pokud jsou zcela určeny nebo použity k výrobě příslušných obranných produktů:
a)optimalizace, rozšíření, modernizace, zlepšení nebo nové využití stávajících výrobních kapacit nebo vytvoření nových výrobních kapacit ve vztahu k příslušným obranným produktům nebo jejich surovinám a součástem, pokud jsou používány jako přímý vstup pro výrobu příslušných obranných produktů, zejména s cílem zvýšit výrobní kapacitu nebo zkrátit výrobní dobu, a to i prostřednictvím pořízení nebo získání potřebných obráběcích strojů a jakýchkoli jiných nezbytných vstupů;
b)vytváření přeshraničních průmyslových partnerství, mimo jiné prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru nebo jiných forem průmyslové spolupráce, v rámci společného úsilí průmyslu, včetně činností, jejichž cílem je koordinace získávání nebo vyhrazování surovin a součástí, pokud jsou používány jako přímý vstup pro výrobu příslušných obranných produktů, jakož i výrobních kapacit a koordinace výrobních plánů;
c)budování a zpřístupňování vyhrazených pohotovostních výrobních kapacit u příslušných obranných produktů, jejich surovin a součástí, pokud jsou používány jako přímý vstup pro výrobu příslušných obranných produktů, v souladu s objednávanými nebo plánovanými objemy výroby;
d)testování a případně certifikace o obnově u příslušných obranných produktů s cílem řešit jejich zastarávání a umožnit jejich používání konečnými uživateli;
e)odborná příprava, změna nebo zvyšování kvalifikace pracovníků v souvislosti s činnostmi uvedenými v písmenech a) až d) tohoto článku;
f)zlepšení přístupu příslušných hospodářských subjektů, které působí v oblasti výroby nebo dodávání příslušných obranných produktů, k financování, a to kompenzací veškerých dodatečných nákladů vzniklých konkrétně v odvětví obranného průmyslu u investic souvisejících s činnostmi popsanými v písmenech a) až e) tohoto článku.
4.Pro financování v rámci nástroje nejsou způsobilé tyto akce:
a)akce související s výrobou zboží nebo poskytováním služeb, které jsou zakázány platným mezinárodním právem;
b)akce související s výrobou smrtících autonomních zbraní bez možnosti smysluplné kontroly ze strany člověka nad výběrem a rozhodováním o nasazení při provádění útoků proti lidem;
c)akce nebo jejich části, které jsou již plně financovány z jiných veřejných nebo soukromých zdrojů;
d)akce, které zahrnují výdaje vyplývající z operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
5.Komise při uzavírání dohod s jednotlivými příjemci zajistí, aby z nástroje byly financovány pouze činnosti, z nichž mají prospěch výhradně výrobní kapacity příslušných obranných produktů, včetně jejich součástí a surovin, pokud jsou zcela určeny nebo použity k výrobě příslušných obranných produktů.
Článek 9
Míra financování
1.Z nástroje se financuje až 40 % celkových způsobilých nákladů na způsobilou akci.
2.Odchylně od odstavce 1 je akce způsobilá pro zvýšenou míru financování ve výši dalších 10 procentních bodů za každé z těchto kritérií:
a)pokud žadatelé prokáží přínos k vytvoření nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty usazenými v členských státech nebo přidružených zemích, jak je popsáno v čl. 10 odst. 4;
b)pokud se žadatelé zaváží, že po dobu trvání akce upřednostní objednávky pocházející ze společného zadávání veřejných zakázek na příslušné obranné produkty alespoň třemi členskými státy nebo přidruženými zeměmi nebo z pořizování příslušných obranných produktů z alespoň jednoho členského státu na příslušné obranné produkty, které pořizují za účelem transferu získaných příslušných obranných produktů na Ukrajinu. Tento závazek se vztahuje na veškeré zakázky na jakýkoli produkt přímo či nepřímo využívající podporu v rámci tohoto nástroje.
Odchylně může podpora z nástroje pokrývat až 100 % způsobilých nákladů na činnost uvedenou v čl. 8 odst. 3 písm. f).
3.Příjemci prokáží, že náklady na akci, které nejsou kryty podporou Unie, budou hrazeny z jiných prostředků financování.
Článek 10
Způsobilé subjekty
1.Příjemci zapojení do akce musí být právní subjekty ve veřejném nebo soukromém vlastnictví usazené v Unii nebo v přidružené zemi.
2.Infrastruktura, zařízení, majetek a zdroje příjemců zapojených do akce, které se pro účely akcí podporovaných z nástroje používají, se po celou dobu trvání akce musí nacházet na území členského státu nebo přidružené země a struktury výkonného vedení příjemců musí být usazeny v Unii nebo v přidružené zemi.
3.Podnik usazený v Unii nebo v přidružené zemi a kontrolovaný nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země je způsobilý být příjemcem zapojeným do akce podporované nástrojem pouze tehdy, pokud záruky schválené členským státem nebo přidruženou zemí, v níž je podnik usazen, poskytnou Komisi v souladu se svými vnitrostátními postupy záruky, které zajišťují, že zapojení takového podniku do akce nebude v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států stanovenými v rámci SZBP podle hlavy V Smlouvy o EU nebo s cíli stanovenými v článku 4 tohoto nařízení. Tyto záruky musí zejména doložit, že pro účely dané akce byla přijata opatření zajišťující, že:
a)příjemce je schopen provést akci a zajistit výsledky bez jakýchkoli omezení, pokud jde o jeho infrastrukturu, zařízení, majetek, zdroje, duševní vlastnictví nebo know-how potřebné pro účely akce, nebo bez jakýchkoli omezení, která narušují jeho schopnosti a normy nezbytné pro provedení akce;
b)produkty vyráběné podniky, které využily finanční podporu z nástroje, nepodléhají omezení ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země a
c)se zamezí tomu, aby nepřidružená třetí země nebo subjekt nepřidružené třetí země měly přístup k citlivým nebo utajovaným informacím týkajícím se akce, a zaměstnanci či jiné osoby zapojené do akce budou mít, pokud je to nutné, vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí.
4.Považuje-li to členský stát nebo přidružená země, v nichž je podnik usazen, za vhodné, mohou být poskytnuty další záruky.
5.Komise informuje výbor uvedený v článku 22 o každém podniku, který se považuje za způsobilý v souladu s odstavcem 3.
Článek 11
Kritéria pro udělení
Každý návrh se posuzuje na základě jednoho nebo více z následujících kritérií, která měří přínos příslušných akcí k posílení průmyslu, jehož cílem je podpořit efektivitu a celkovou konkurenceschopnost evropské technologické a průmyslové základny obrany, pokud jde o příslušné obranné produkty:
1)Zvýšení výrobní kapacity v Unii: přínos akce ve vztahu k příslušným obranným produktům k posílení, navýšení nebo vyhrazení výrobních kapacit, jejich modernizaci nebo změně kvalifikace a prohlubování dovedností související pracovní síly.
2)Zkrácení dodacích lhůt: přínos akce k včasnému uspokojení poptávky vyjádřené prostřednictvím nákupu z hlediska zkrácení dodacích lhůt, mimo jiné prostřednictvím mechanismů změny přednosti objednávek.
3)Odstranění úzkých míst v oblasti získávání zdrojů a výroby: přínos akce k rychlé identifikaci a rychlému a trvalému odstranění úzkých míst v oblasti získávání zdrojů (surovin a jakýchkoli jiných vstupů) nebo výroby (výrobní schopnost).
4)Odolnost prostřednictvím přeshraniční spolupráce: přínos akce k rozvoji a zprovoznění přeshraniční spolupráce mezi podniky usazenými v různých členských státech nebo přidružených zemích, do níž jsou do značné míry zapojeny zejména malé a střední podniky nebo podniky se střední tržní kapitalizací jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné podniky v dodavatelském řetězci.
5)Skutečnost, že žadatelé prokáží souvislost mezi akcí a nově zadanými objednávkami vyplývající ze společného nákupu příslušných obranných produktů alespoň třemi členskými státy nebo přidruženými zeměmi, zejména pokud se tak děje v rámci EU.
6)Kvalita realizačního plánu akce, mimo jiné z hlediska jeho postupů a monitorování.
Článek 12
Pracovní program
1.Nástroj se provádí prostřednictvím jediného pracovního programu podle článku 110 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. V pracovním programu se v příslušném případě stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.
2.Komise přijme pracovní program uvedený v odstavci 1 prostřednictvím prováděcího aktu. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 3.
3.Pracovní program stanoví priority financování v souladu s mapováním uvedeným v čl. 13 odst. 1 a s přihlédnutím k činnosti pracovní skupiny pro společné nákupy v oblasti obrany.
Kapitola III
Identifikace a mapování
Článek 13
Identifikace potřeb, mapování a monitorování kapacit
1.Komise na základě spolupráce s Evropskou službou pro vnější činnost a Evropskou obrannou agenturou v rámci pracovní skupiny pro společné nákupy v oblasti obrany zahájí a provádí průběžné mapování příslušných podniků usazených v Unii, které působí v rámci dodavatelských řetězců příslušných obranných produktů, včetně například typu a specifikací vyráběných příslušných obranných produktů, jejich související výrobní kapacity a jejich postavení v dodavatelském řetězci.
Na základě tohoto mapování Komise v úzké spolupráci s identifikovanými podniky průběžně monitoruje jejich výrobní kapacitu a jejich dodavatelské řetězce a posuzuje jejich celkovou schopnost reagovat na očekávaný vývoj poptávky na trhu.
2.Komise výboru uvedenému v článku 22 předkládá a pravidelně s ním projednává výsledky mapování nebo jeho aktualizace, monitorování dodavatelských řetězců a posouzení celkové schopnosti identifikovaných podniků reagovat na očekávaný vývoj poptávky na trhu. Komise přitom zohlední činnost realizovanou v rámci pravidelných setkání ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování s pracovní skupinou pro společné nákupy v oblasti obrany.
3.Na základě informací shromážděných podle odstavce 1 a s náležitým přihlédnutím k jednáním vedeným podle odstavce 2 Komise prostřednictvím prováděcích aktů vypracuje a pravidelně aktualizuje seznam obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 3. Na základě závažných, naléhavých a řádně odůvodněných důvodů souvisejících s krizí v oblasti dodávek přijme Komise postupem podle čl. 22 odst. 4 okamžitě použitelné prováděcí akty.
4.Po dohodě s členským státem, v němž jsou podniky usazeny, může Komise požádat podniky, které dodávají obranné produkty, jejichž dodávky mají kritický význam, a ve vztahu k těmto produktům, aby jí do pěti pracovních dnů poskytly tyto podrobné informace:
a)celková kapacita výroby příslušných obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam;
b)stávající a očekávané změny v zásobách těchto produktů;
c)jakýkoli stávající harmonogram předpokládaného objemu výroby na následující tři měsíce pro každé výrobní zařízení nacházející se v Unii nebo jinde;
d)veškeré další informace důležité pro zajištění včasné dostupnosti obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam.
5.Aniž jsou dotčeny zájmy národní bezpečnosti, poskytnou členské státy Komisi v příslušném případě další informace potřebné k dosažení cílů tohoto nařízení.
6.Aniž jsou dotčeny zájmy národní bezpečnosti a ochrana důvěrných obchodních informací vyplývající z dohod uzavřených členskými státy, pokud členský stát zamýšlí přijmout na vnitrostátní úrovni opatření pro obstarání, nákup nebo výrobu obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, ze seznamu podle odstavce 3, musí včas informovat Komisi.
Kapitola IV
Zabezpečení dodávek
Článek 14
Přednostní objednávky
1.Pokud alespoň tři členské státy, které uzavřely nebo zvažují uzavřít dohodu o společném nákupu příslušných obranných produktů, nebo pokud členský stát, který provedl nákup nebo zamýšlí provést nákup za účelem transferu pořízených příslušných obranných produktů na Ukrajinu, čelí vážným obtížím buď při zadávání objednávky, nebo při plnění smlouvy z důvodu nedostatku nebo vážných rizik nedostatku obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, a tyto obtíže mohou ohrozit bezpečnost Unie a jejích členských států, mohou uvedené státy požádat Komisi, aby si od určitého podniku vyžádala přijetí nebo upřednostnění objednávky obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam (dále jen „přednostní objednávka“), jak je vymezeno v čl. 13 odst. 3.
2.Na základě této žádosti může Komise po konzultaci s členským státem, v němž je dotčený podnik usazen, a s jeho souhlasem oznámit tomuto podniku svůj záměr uložit mu splnění přednostní objednávky.
Oznámení záměru musí obsahovat informace o jeho právním základu, upřesnit dotčený produkt, specifikace a jeho množství, jakož i harmonogram a lhůtu, v níž by měla být objednávka splněna, a uvést důvody, které použití přednostní objednávky ospravedlňují.
Podnik odpoví Komisi do pěti pracovních dnů od oznámení záměru a uvede, zda může žádost přijmout, či nikoli. Vyžaduje-li to naléhavost situace, může Komise na základě odůvodnění této naléhavosti lhůtu pro odpověď podniku zkrátit.
Pokud podnik žádost zamítne, poskytne Komisi podrobné vysvětlení důvodů pro zamítnutí předmětné žádosti.
Pokud podnik žádost přijme, považuje se objednávka za přijatou za podmínek popsaných v žádosti Komise v souladu s odstavcem 1 a podnik je právně zavázán.
3.Pokud podnik, jemuž byl záměr oznámen, žádost zamítne, považuje se objednávka za zamítnutou. S náležitým ohledem na odůvodnění, která podnik poskytl, může Komise po dohodě s členským státem, v němž je tento podnik usazen:
a)na žádosti dále netrvat;
b)přijmout prováděcí akt, jímž se dotčeným podnikům uloží povinnost přijmout nebo splnit přednostní objednávku za spravedlivou a přiměřenou cenu.
4.Komise zohlední námitky vznesené podnikem podle odstavce 2 a uvede důvody, proč bylo v souladu se zásadou proporcionality a se základními právy podniku podle Listiny základních práv Unie nezbytné uvedený akt přijmout s ohledem na okolnosti popsané v odstavci 1.
Komise v prováděcím aktu uvede právní základ přednostní objednávky, stanoví lhůtu, v níž má být objednávka splněna, a uvede produkt, specifikace, objem a veškeré další parametry, které je potřeba dodržet. Komise rovněž uvede sankce stanovené v článku 15 za nedodržení dané povinnosti.
5.Pokud podnik žádost Komise podle odstavce 2 přijal nebo pokud Komise podle odstavce 3 přijala prováděcí akt, přednostní objednávka:
a)musí být zadána za spravedlivou a přiměřenou cenu;
b)má přednost před jakýmkoli závazkem plnění podle soukromého nebo veřejného práva.
6.Pokud podnik žádost Komise podle odstavce 2 přijal nebo pokud Komise podle odstavce 3 přijala prováděcí akt, může podnik požádat Komisi, aby přednostní objednávku přehodnotila, pokud to považuje za řádně odůvodněné na základě jednoho z těchto důvodů:
a)pokud podnik není schopen přednostní objednávku splnit z důvodu nedostatečné výrobní schopnosti nebo výrobní kapacity, a to ani v případě, že s objednávkou naloží přednostně;
b)pokud by přijetí objednávky představovalo pro podnik nepřiměřenou ekonomickou zátěž a způsobilo by mu to mimořádné obtíže.
Podnik musí poskytnout veškeré relevantní a podložené informace, aby Komise mohla opodstatněnost vznesených námitek posoudit.
Na základě přezkoumání důvodů a důkazů poskytnutých podnikem může Komise po konzultaci s dotčeným členským státem svůj prováděcí akt změnit tak, aby byl dotčený podnik svých povinností vyplývajících z odstavce 2 částečně nebo zcela zproštěn.
7.Pro účely tohoto nařízení nelze transfery obranných produktů, jejichž dodávky mají kritický význam, které jsou předmětem přednostní objednávky, považovat za citlivé ve smyslu čl. 4 odst. 8 směrnice 2009/43/ES.
8.Pokud se na podnik usazený v Unii vztahuje opatření třetí země, které zahrnuje přednostní objednávku, podnik o tom uvědomí Komisi. Komise následně uvědomí o existenci takových opatření výbor.
9.Pokud podnik v souladu s odstavci 2 nebo 3 přijme nebo je povinen přijmout a upřednostnit přednostní objednávku, musí být ve vztahu ke splnění přednostních objednávek chráněn před jakoukoli smluvní nebo mimosmluvní odpovědností. Tato odpovědnost je vyloučena, pouze pokud bylo porušení smluvních povinností nezbytné pro dodržení nařízeného upřednostnění.
10.Komise přijme prováděcí akt, kterým stanoví praktická a provozní ujednání pro fungování přednostních objednávek.
11.Prováděcí akty uvedené v odstavcích 3 a 10 se přijímají přezkumným postupem podle čl. 22 odst. 3. Na základě závažných, naléhavých a řádně odůvodněných důvodů souvisejících s krizí v oblasti dodávek přijme Komise postupem podle čl. 22 odst. 4 okamžitě použitelné prováděcí akty.
Článek 15
Sankce
1.Pokud podnik úmyslně nebo z hrubé nedbalosti povinnost upřednostnit přednostní objednávky podle článku 14 nesplní, může Komise rozhodnutím, je-li to považováno za nezbytné a přiměřené, uložit penále.
2.Penále nepřesáhne 1,5 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce za každý pracovní den neplnění povinnosti počítáno od data stanoveného v rozhodnutí.
3.Při stanovení výše penále se zohlední povaha, závažnost a doba trvání porušení s náležitým přihlédnutím k zásadám proporcionality a přiměřenosti.
4.Pokud podnik povinnost, k jejímuž vymáhání bylo penále určeno, splní, může Komise stanovit konečnou výši penále nižší, než jak by odpovídalo původnímu rozhodnutí.
5.Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, kterými Komise uložila pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.
6.Lhůta začíná běžet dnem, kdy došlo k porušení. V případě trvajícího nebo opakovaného porušení však začíná lhůta běžet dnem, kdy bylo toto porušení ukončeno. Jakékoli opatření přijaté Komisí nebo příslušnými orgány členských států za účelem zajištění souladu s ustanoveními tohoto nařízení běh promlčecí lhůty přerušuje. Každým přerušením počíná lhůta běžet znovu. Avšak promlčení nastane nejpozději dnem, kdy uplynula doba rovnající se dvojnásobku promlčecí lhůty, aniž by Komise uložila penále. Tato lhůta se prodlužuje o dobu, na kterou byla promlčecí lhůta pozastavena z toho důvodu, že rozhodnutí Komise bylo předmětem jednání před Soudním dvorem Evropské unie.
7.Pravomoc Komise vymáhat rozhodnutí přijatá podle tohoto článku podléhá promlčecí lhůtě tří let. Tato lhůta začíná běžet dnem, kdy dané rozhodnutí nabude právní moci. Promlčecí lhůta pro vymáhání penále se přerušuje: a) oznámením rozhodnutí, kterým se mění původní výše penále nebo kterým se žádost o takovou změnu zamítá; b) každým úkonem Komise nebo členského státu jednajícího na žádost Komise, jehož cílem je vymáhat platbu pokuty nebo penále. Po každém přerušení začíná lhůta běžet znovu. Promlčecí lhůta pro vymáhání penále se pozastaví: a) po dobu lhůty pro zaplacení; b) po dobu, po kterou je vymáhání penále pozastaveno na základě rozhodnutí Soudního dvora.
Článek 16
Právo na vyjádření v případě uložení pokut nebo penále
1.Před přijetím rozhodnutí podle článku 15 poskytne Komise dotčenému podniku příležitost vyjádřit se k: a) předběžným zjištěním Komise včetně všech záležitostí, k nimž Komise vznesla námitky; b) opatřením, která Komise případně zamýšlí přijmout s ohledem na předběžná zjištění podle písmene a) tohoto odstavce.
2.Dotčený podnik může předložit své připomínky k předběžným zjištěním Komise ve lhůtě, kterou Komise stanovila ve svých předběžných zjištěních a která nesmí být kratší než čtrnáct pracovních dnů.
3.Komise založí svá rozhodnutí pouze na námitkách, k nimž se mohl dotčený podnik vyjádřit.
4.Při jakýchkoli řízeních musí být plně dodržena práva dotčeného podniku na obhajobu. Podnik má právo nahlížet do spisu Komise za sjednaných podmínek zpřístupnění, s výhradou oprávněného zájmu podniku na ochraně jeho obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace a interní dokumenty Komise nebo orgánů členských států. Právo nahlížet do spisu se zejména nevztahuje na korespondenci mezi Komisí a orgány členských států. Žádné ustanovení tohoto odstavce nebrání Komisi sdělovat a užívat informace nezbytné k prokázání daného porušení.
Článek 17
Urychlení procesu udělování povolení pro včasnou dostupnost a dodávky příslušných obranných produktů
1.Členské státy zajistí, aby administrativní žádosti související s plánováním, výstavbou a provozem výrobních zařízení, transferem vstupů v rámci EU, jakož i kvalifikací a certifikací konečných produktů byly zpracovávány efektivně a včas. Za tímto účelem všechny dotčené vnitrostátní orgány zajistí, aby byly tyto žádosti vyřízeny tak rychle, jak je to jen z právního hlediska možné.
2.Členské státy zajistí, aby při procesu plánování a udělování povolení byla při vyvažování právních zájmů v jednotlivých případech upřednostněna výstavba a provoz závodů a zařízení na výrobu příslušných obranných produktů.
Článek 18
Kontinuita výroby příslušných obranných produktů
1.Členské státy se mohou rozhodnout používat odchylky stanovené v čl. 17 odst. 3 směrnice 2003/88/ES nebo podporovat společnosti působící v oblasti příslušných obranných produktů používat tyto odchylky s cílem umožnit rozšíření pracovních směn, a tím usnadnit kontinuitu výroby v oblasti příslušných obranných produktů, považují-li to za nezbytné pro dosažení cílů tohoto nařízení.
2.Za tímto účelem a v případě, že je vyžadováno předchozí povolení, zajistí všechny dotčené vnitrostátní orgány, aby žádosti společností působících v oblasti příslušných obranných produktů o použití těchto odchylek byly vyřízeny tak rychle, jak je to jen z právního hlediska možné.
Článek 19
Usnadnění společného nákupu během současné krize v oblasti dodávek střeliva
1.Pokud alespoň tři členské státy uzavřou dohodu o společném nákupu příslušných obranných produktů a pokud mimořádná naléhavost vyplývající ze současné krize způsobené ruskou agresí proti Ukrajině brání použití některého z postupů stanovených směrnicí 2009/81/ES pro zadání na základě rámcové dohody, lze použít následující pravidla.
2.Odchylně od čl. 29 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2009/81/ES může veřejný zadavatel změnit stávající rámcovou dohodu, na jejímž základě proběhlo zadání jedním z postupů stanovených v článku 21 směrnice 2009/81/ES tak, aby se její ustanovení mohla vztahovat i na zadavatele, kteří nebyli původními stranami rámcové dohody.
3.Odchylně od čl. 29 odst. 2 třetího pododstavce směrnice 2009/81/ES může veřejný zadavatel provést podstatné změny množství stanovených ve stávající rámcové dohodě, pokud je to pro použití odstavce 2 naprosto nezbytné. Pokud se množství stanovená ve stávající rámcové dohodě podle tohoto odstavce podstatně změní, veřejný zadavatel poskytne prostřednictvím oznámení ad hoc zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie každému hospodářskému subjektu, který splňuje původně stanovené podmínky v rámcové dohodě, možnost se k uvedené rámcové dohodě připojit.
4.Pokud jde o dodatečná množství, vztahuje se na rámcové dohody uvedené v odstavcích 2 a 3 zásada nediskriminace, zejména mezi veřejnými zadavateli z členských států uvedených v odstavci 1.
5.Veřejní zadavatelé, kteří změnili smlouvu v případech stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, zveřejní za tímto účelem oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto oznámení se zveřejní v souladu s článkem 32 směrnice 2009/81/ES.
6.Zadavatelé nesmějí tento článek zneužívat nebo jej používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
7.Změny rámcových dohod uvedených v tomto článku se nesmějí provádět po 30. červnu 2025.
Článek 20
Usnadnění transferů obranných produktů v rámci EU
1.Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice 2009/43/ES nepodléhá transfer následujících obranných produktů mezi členskými státy předchozímu povolení:
a)střelivo a zapalovače a pro ně speciálně určené součásti uvedené ve třetí kategorii přílohy směrnice 2009/43/ES (třetí kategorie vojenského seznamu EU – ML3);
b)raketové střely a příslušné vybavení a příslušenství a pro ně speciálně určené součásti uvedené ve čtvrté kategorii přílohy směrnice 2009/43/ES (čtvrtá kategorie vojenského seznamu EU – ML4).
2.Jakýkoli transfer v souladu s odchylkou stanovenou v odstavci 1 se pro informaci oznámí členskému státu původu.
3.Tímto článkem nejsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti politiky vývozu obranných produktů, na něž se vztahuje odstavec 1.
Kapitola V
Zvláštní ustanovení týkající se přístupu k financování
Článek 21
Fond pro navýšení
1.Lze zřídit nástroj kombinování zdrojů, označený jako „Fond pro navýšení“, který poskytuje dluhová řešení s cílem aktivovat investice potřebné ke zvýšení výrobních kapacit, snížit riziko těchto investic a urychlit je.
2.Fond pro navýšení sleduje tyto konkrétní cíle:
a)zvyšovat aktivační účinek čerpání rozpočtu Unie a posilovat multiplikační účinek z hlediska získání financování ze soukromých zdrojů;
b)poskytovat podporu společnostem, které se při přístupu k financování potýkají s obtížemi, a řešit potřebu podpořit odolnost obranného průmyslu Unie;
c)urychlovat investice v oblasti výroby příslušných obranných produktů a aktivovat finanční prostředky z veřejného i soukromého sektoru a současně zvyšovat míru zabezpečení dodávek pro celý hodnotový řetězec obranného průmyslu Unie;
d)zlepšovat přístup k financování v případě investic souvisejících s činnostmi popsanými v čl. 8 odst. 3 písm. a) až e).
Kapitola VI
Závěrečná ustanovení
Článek 22
Postup projednávání ve výboru
1.Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2.Evropská obranná agentura je přizvána k účasti na činnosti výboru jako pozorovatel, aby poskytla své názory a odborné znalosti. Evropská služba pro vnější činnost je rovněž přizvána k účasti na činnosti výboru.
3.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 23
Bezpečnost informací
1.Komise chrání utajované informace obdržené v souvislosti s prováděním tohoto nařízení v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 21 .
2.Komise využije stávajících nebo zřízených systémů bezpečné výměny informací s cílem usnadnit výměnu citlivých a utajovaných informací mezi Komisí, vysokým představitelem, Evropskou obrannou agenturou a členskými státy a v příslušném případě s právními subjekty, na něž se vztahují opatření stanovená v tomto nařízení. Uvedený systém zohlední vnitrostátní bezpečnostní předpisy členských států.
Článek 24
Důvěrnost a zpracování informací
1.Informace obdržené v důsledku uplatňování tohoto nařízení se použijí pouze k účelu, pro který byly vyžádány.
2.Členské státy a Komise zajistí ochranu obchodního tajemství a dalších citlivých a utajovaných informací získaných a vytvořených při uplatňování tohoto nařízení, včetně doporučení a opatření, která mají být přijata, v souladu s právem Unie a s příslušným vnitrostátním právem.
3.Členské státy a Komise zajistí, aby bez předchozího písemného souhlasu původce nedošlo ke snížení stupně utajení nebo k odtajnění utajovaných informací poskytnutých nebo vyměněných podle tohoto nařízení.
4.Komise nesmí sdílet žádné informace způsobem, který by mohl vést k identifikaci jednotlivého hospodářského subjektu, pokud má sdílení informací za následek potenciální poškození obchodních zájmů nebo dobré pověsti tohoto hospodářského subjektu nebo vyzrazení jakéhokoli obchodního tajemství.
Článek 25
Ochrana osobních údajů
1.Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 22 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES 23 ani povinnosti Komise a v příslušném případě dalších orgánů a institucí Unie týkající se zpracování osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 24 při plnění jejich povinností.
2.Osobní údaje se nezpracovávají ani nesdělují s výjimkou případů, kdy je to pro účely tohoto nařízení naprosto nezbytné. V takových případech se příslušným způsobem použijí podmínky nařízení (EU) 2016/679 a nařízení (EU) 2018/1725.
3.Není-li zpracování osobních údajů pro potřeby mechanismů stanovených v tomto nařízení naprosto nezbytné, osobní údaje se anonymizují tak, aby nebylo možné subjekt údajů identifikovat.
Článek 26
Audity
Základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení jsou audity použití příspěvku Unie provedené osobami nebo subjekty včetně těch, které nebyly pověřeny orgány, institucemi a jinými subjekty Unie. V souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU přezkoumává účetnictví všech příjmů a výdajů Unie Účetní dvůr.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
Účastní-li se tohoto nástroje na základě rozhodnutí přijatého podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru přidružená země, udělí přidružená země nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě Evropského úřadu pro boj proti podvodům tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
Článek 28
Informace, komunikace a publicita
1.Příjemci finančních prostředků Unie musí uvádět původ těchto prostředků a zajišťovat jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, poskytováním ucelených, účinných a přiměřených cílených informací různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.
2.Komise musí provádět informační a komunikační činnosti týkající se nástroje, akcí uskutečněných podle nástroje a dosažených výsledků.
3.Finanční zdroje přidělené na fond musí rovněž přispívat k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 4.
4.Finanční zdroje přidělené na fond mohou rovněž přispívat k organizaci činností v oblasti šíření výsledků, akcí k navazování kontaktů a činností ke zvýšení informovanosti, které jsou zejména zaměřeny na otevření dodavatelských řetězců s cílem posílit přeshraniční účast malých a středních podniků.
Článek 29
Hodnocení
1.Nejpozději do 30. června 2024 vypracuje Komise zprávu hodnotící realizaci opatření stanovených v tomto nařízení a jejich výsledky, jakož i příležitost prodloužit jejich použitelnost a zajistit jejich financování, zejména s ohledem na vývoj bezpečnostní situace. Hodnotící zpráva musí vycházet z konzultací s členskými státy a klíčovými zúčastněnými stranami a musí být předána Evropskému parlamentu a Radě.
2.S přihlédnutím k hodnotící zprávě může Komise předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení, zejména s cílem nadále řešit jakákoli přetrvávající rizika související s dodávkami příslušných obranných produktů.
Článek 30
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije do 30. června 2025. Tím není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle tohoto nařízení, veškerých opatření nezbytných k ochraně finančních zájmů Evropské unie a pravomocí svěřených Komisi k ukládání sankcí v souladu s článkem 15.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne
Za Evropský parlament Za Radu
předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.Název návrhu/podnětu
1.2.Příslušné oblasti politik
1.3.Návrh/podnět se týká:
1.4.Cíle
1.4.1.Obecné cíle
1.4.2.Specifické cíle
1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
1.4.4.Ukazatele výkonnosti
1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu
1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.
1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji
1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků
1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu
1.7.Předpokládaný způsob plnění rozpočtu
2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
2.2.Systémy řízení a kontroly
2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie
2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění
2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)
2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
3.2.Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky
3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky
3.2.2.Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků
3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky
3.2.3.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
3.2.4.Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem
3.2.5.Příspěvky třetích stran
3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.Název návrhu/podnětu
Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o ustavení aktu na podporu výroby munice
1.2.Příslušné oblasti politik
Obranná průmyslová politika Unie
1.3.Návrh/podnět se týká:
nové akce,
nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci 25
prodloužení stávající akce
sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci
1.4.Cíle
1.4.1.Obecné cíle
Akt zavádí soubor opatření zaměřených na urychlené posílení reaktivnosti a schopnosti evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) zajišťovat včasnou dostupnost a dodávky pozemní a dělostřelecké munice, jakož i raketových střel (dále jen „příslušné obranné produkty“), a to zejména prostřednictvím:
– nástroje na finanční podporu obranných společností vyrábějících příslušné obranné produkty v rámci hodnotového řetězce.
– mapování a průběžného monitorování příslušných obranných produktů, jejich součástí a kritických vstupů s cílem identifikovat produkty kritické pro dodávky.
– mechanismů, zásad a dočasných pravidel pro usnadnění dostupnosti příslušných obranných produktů pro členské státy.
1.4.2.Specifické cíle
nepoužije se
1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
Očekávané výsledky: Nástroj pomůže posílit evropskou technologickou a průmyslovou základnu obrany (EDTIB), usnadnit její adaptaci na probíhající strukturální změny na trhu, a tím přispět k včasné dostupnosti a dodávkám pozemní a dělostřelecké munice a raketových střel (příslušných obranných produktů). V Unii existují výrobní kapacity v oblasti pozemní a dělostřelecké munice, jakož i raketových střel. Výrobní kapacity však byly uzpůsobeny době míru, s nízkou poptávkou, což vedlo k minimální úrovni zásob a k diverzifikaci dodavatelů v celosvětovém měřítku s cílem snížit náklady. Odvětví obranného průmyslu Unie je tím vystaveno závislostem. V důsledku toho stávající výrobní kapacita a stávající dodavatelské a hodnotové řetězce neumožňují bezpečné a včasné dodávky obranných produktů, které by uspokojily potřeby členských států jak z hlediska jejich vlastních bezpečnostních požadavků, tak z hlediska pokračující podpory ukrajinských potřeb. Finanční příspěvek EU by měl přispět k využití řady opatření, která je naléhavě třeba přijmout v zájmu zajištění včasné dostupnosti a dodávek příslušných obranných produktů pro členské státy. Evropská výroba je již rezervována na téměř maximální kapacitu prostřednictvím objednávek členských států nebo třetích zemí, což má za následek spirálový růst cen. V souladu s čl. 173 odst. 3 jsou proto zapotřebí další opatření průmyslové politiky EU na podporu průmyslu EU při zvyšování výroby, zkracování dodacích lhůt a řešení potenciálních překážek, které by mohly zpozdit nebo ztížit dodávky a výrobu příslušných obranných produktů.
Očekávaný dopad:
Příspěvek Unie ve výši 500 milionů EUR by hospodářským subjektům zapojeným do výroby příslušných obranných produktů poskytl vhodnou pobídku, aby začaly přijímat opatření k rozšíření svých výrobních kapacit a/nebo k usnadnění investic v rámci dodavatelského řetězce. Přispěje ke zkrácení doby potřebné k výrobě příslušných obranných produktů a zároveň usnadní investice, které průmyslu umožní vyrábět více a rychleji. Bude rovněž podporovat průmyslovou spolupráci a koordinaci při získávání surovin.
V důsledku toho nástroj podpoří konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu zapojeného do výroby těchto produktů. Ze střednědobého hlediska se očekává, že další investice do EDTIB budou přínosem, pokud jde o vytváření pracovních míst a dovedností, a zvýší bezpečnost dodávek.
1.4.4.Ukazatele výkonnosti
Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků.
Vzhledem ke krátkosti prováděcího období budou výsledky a dopady nástroje posouzeny při zpětném posouzení na konci provádění programu.
Komise zajistí, aby subjekt pověřený prováděním programu používal nezbytné ukazatele sloužící ke sledování provádění programu. Ty budou zahrnovat:
– zvýšení výrobní kapacity pro příslušné obranné produkty v rámci EU
– zkrácení dodacích lhůt
– počet hospodářských subjektů, které obdržely zjednodušený přístup k financování
– počet nových případů přeshraničních spolupráce s podniky usazenými v jiných členských státech nebo přidružených zemích.
1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu
Nařízení se provede prostřednictvím přímého řízení. Komise bude muset být personálně vybavena příslušnými odborníky, aby mohla účinně sledovat provádění.
1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států.
Jak je zdůrazněno ve Společném sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu (JOIN/2022/24 final), desetiletí nedostatečných investic vytváří mezery v obranných schopnostech dostupných ozbrojeným silám členských států EU, jakož i průmyslové mezery v rámci Unie. Roztříštěnost poptávky vedla rovněž k vnitrostátním průmyslovým kapacitám a odpovídajícím rozsahu obranných systémů stejného druhu, které často nejsou vzájemně interoperabilní. Současné souvislosti obranného trhu, který se vyznačuje zvýšenou bezpečnostní hrozbou, vedou k tomu, že členské státy rychle zvyšují své rozpočty na obranu a usilují o nákup podobného vybavení. Výsledkem je velká poptávka po pozemní a dělostřelecké munice, jakož i raketových střelách, která překonává výrobní kapacity EDTIB u těchto produktů, neboť ta je v současné době přizpůsobena době míru. V této souvislosti jsou zapotřebí značné investice, pro něž potřebují obranné společnosti, které obvykle nepodnikají podstatné samofinancované průmyslové investice, snížit riziko, jakož i regulační podporu, aby se odstranily stávající překážky, jako je například přístup ke kvalifikovanému personálu a surovinám. Intervence Unie, která sníží rizika pro průmyslové investice prostřednictvím grantů, umožní rychlejší adaptaci na probíhající strukturální změny na trhu. Navrhovaná opatření rovněž podpoří odolnost evropské technologické a průmyslové základny obrany prostřednictvím přeshraničních průmyslových partnerství a spolupráce příslušných podniků na společném průmyslovém úsilí, aby se zabránilo nárůstu roztříštěnosti dodavatelských řetězců.
1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
nepoužije se
1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji
Nástroj doplní plánované nástroje EU, jako je akt o posílení evropského obranného průmyslu prostřednictvím kolaborativního zadávání veřejných zakázek, a stávající programy EU, jako je Evropský obranný fond, jakož i iniciativy EU v oblasti obrany, jako je stálá strukturovaná spolupráce (PESCO) nebo Strategický kompas pro bezpečnost a obranu. Bude rovněž vytvářet synergie s dalšími programy EU.
1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků
nepoužije se
1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu
časově omezená doba trvání
– s platností od roku 2023 do 30.6.2025
– finanční dopad od roku 2023 do roku 2024 u prostředků na závazky a od roku 2023 do roku 2028 u prostředků na platby.
časově neomezená doba trvání
–Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
–poté plné fungování.
1.7.Předpokládaný způsob řízení 26
Přímé řízení Komisí
–prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie,
– prostřednictvím výkonných agentur.
Sdílené řízení s členskými státy
Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
– třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,
–mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),
– EIB a Evropský investiční fond,
– subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení,
– veřejnoprávní subjekty,
– soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,
– soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,
– osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
Poznámky
Nástroj se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením, a pokud jde o řízení Fondu pro navýšení podle článku 21, v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 61 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
Upřesněte četnost a podmínky.
V souladu s článkem 29 nástroje vypracuje Komise nejpozději do 30. června 2024 hodnotící zprávu o nástroji a předloží ji EP a Radě. Zpráva vyhodnotí dopad a účinnost akcí v rámci nástroje. Za tímto účelem Komise zavede nezbytná monitorovací opatření, aby zajistila spolehlivé a bezproblémové shromažďování příslušných údajů.
2.2.Systémy řízení a kontroly
2.2.1Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie
Komise by měla celkovou odpovědnost za provádění nástroje. Komise má zejména v úmyslu provádět nástroj v rámci přímého řízení (s výjimkou Fondu pro navýšení, který by mohl být prováděn v rámci nepřímého řízení). Použití režimu přímého řízení vyjasňuje odpovědnosti (provádění schvalujícími osobami), zkracuje dodavatelský řetězec (zkrácení doby pro poskytnutí grantu a doby pro zaplacení), zabraňuje střetu zájmů a snižuje náklady na provádění (žádné poplatky za správu pověřeného subjektu).
Komise by měla definovat priority a podmínky financování prostřednictvím jednoho víceletého pracovního programu. Stanovení priorit by mělo být podpořeno prací pracovní skupiny pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany. Měl by být zřízen programový výbor členských států, do něhož bude jako pozorovatel přizvána Evropská obranná agentura, aby výboru poskytovala své názory a odborné znalosti, a rovněž Evropská služba pro vnější činnost a její Vojenský štáb, aby výboru pomáhaly. Komise přijme víceletý pracovní program na základě stanoviska výboru v rámci přezkumného postupu.
Financování v rámci nástroje bude mít podobu grantů pokrývajících až 100 % nákladů na akci, jakož i půjček. Komise může ve svých grantech použít zjednodušené vykazování nákladů (např. jednorázové částky) s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce a zaměřit úsilí na výsledky opatření.
Režim plateb bude vypracován s ohledem na návrh příjemce (s cílem umožnit příjemci vyhnout se jakémukoli problému s financováním) a zároveň zajistit ochranu rozpočtu Unie. Komise jako orgán poskytující podporu může – v případě nerealizace nebo nedostatečného provádění opatření nebo zpoždění – snížit, odepřít nebo ukončit svůj finanční příspěvek.
Kontrolní strategie programu, včetně kontrol ex ante a ex post, bude vycházet ze zkušeností získaných v rámci Evropského obranného fondu (EDF) a jeho předchůdců, Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) a přípravné akce zaměřené na obranný výzkum (PADR).
2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění
Nástroj má podpořit zvýšení výrobní kapacity.
Související rizika představují nedostatečný objem rozpočtu ve srovnání se skutečnými potřebami, obtíže při zjišťování úzkých míst ve výrobě, naléhavost potřeb ozbrojených sil Unie ve srovnání s výrobními procesy. Tento nástroj, který doplňuje další iniciativy schválené Radou na podporu ozbrojených sil EU a Ukrajiny, je nezbytnou podmínkou pro koordinaci poptávky mezi členskými státy.
Komise by proto prováděla nástroj v přímém řízení na základě zkušeností získaných při provádění Evropského obranného fondu, připravila a přijala by pouze jeden víceletý pracovní program, zkrátila by dobu pro poskytnutí grantu.
2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce)
Rozpočet programu bude spravován v přímém řízení. Na základě zkušeností Komise s řízením grantů se celkové náklady na kontrolu nástroje Komisí odhadují na méně než 1 % souvisejících spravovaných prostředků.
Pokud jde o očekávanou míru chyb, je cílem zachovat míru chyb pod hranicí 2 %. Komise se domnívá, že provádění programu v přímém řízení, s vyškolenými (zkušenými pracovníky, kteří mohou být případně přijati z ministerstev obrany členských států) a dobře obsazenými týmy, které jednají pod vedením pověřených schvalujících osob, uplatňují jasná pravidla a vhodně využívají nástroje založené na výstupech, udrží míru chyb pod 2% prahem významnosti.
2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je příslušný pro vyšetřování operací podporovaných v rámci této iniciativy. Dohody vyplývající z tohoto nařízení, včetně dohod uzavřených s mezinárodními organizacemi, upravují především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo jí pověřeného zástupce a audity Evropského účetního dvora, Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) nebo úřadu OLAF, které jsou v případě potřeby prováděny na místě. Úředníci Komise, kteří mají požadovanou bezpečnostní prověrku, mohou také provádět prohlídky na místě.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
·Stávající rozpočtové položky
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
Okruh víceletého finančního rámce |
Rozpočtová položka |
Druh
|
Příspěvek |
|||
Číslo
|
RP/NRP 27 . |
zemí ESVO 28 |
kandidátských zemí a potenciálních kandidátů 29 |
jiných třetích zemí |
jiné účelově vázané příjmy |
|
RP/NRP |
ANO/NE |
ANO/NE |
ANO/NE |
ANO/NE |
·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
Okruh víceletého finančního rámce |
Rozpočtová položka |
Druh
|
Příspěvek |
|||
Číslo
|
RP/NRP |
zemí ESVO |
kandidátských zemí a potenciálních kandidátů |
jiných třetích zemí |
jiné účelově vázané příjmy |
|
5 |
13,0105 |
NRP |
ANO |
NE |
NE |
NE |
5 |
13,0602 |
RP |
ANO |
NE |
NE |
NE |
3.2.Zdroje financování a odhadovaný finanční dopad aktu na podporu výroby munice
3.2.1.Zdroj financování prostředků podle aktu na podporu výroby munice
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Celkem |
|
EDIRPA |
157,000 |
83,000 |
240,000 |
|||
Schopnost Evropský obranný fond |
174,000 |
174,000 |
||||
Výzkum Evropský obranný fond |
86,000 |
86,000 |
||||
Celkem |
157,000 |
343,000 |
500,000 |
Pokud by se v letech 2023 a 2024 objevila neočekávaná rozpočtová rozpětí, navrhla by Komise rozpočtovému orgánu, aby je přidělil Evropskému obrannému fondu až do výše 100 milionů EUR.
3.2.2.Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky
– Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
– Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
Okruh víceletého finančního
|
5 |
Bezpečnost a obrana – klastr 13 Obrana |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roce 2027 |
CELKEM |
|||
Operační prostředky |
|||||||||
13.0602 Nástroj na posílení obranného průmyslu |
Závazky |
(1) |
156,000 |
343,000 |
500,000 |
||||
Platby |
(2) |
78,500 |
171,500 |
54,950 |
120,050 |
75,000 |
500,000 |
||
Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy 30 |
|||||||||
13.0105 Podpůrné výdaje na nástroj na posílení obranného průmyslu |
Závazky = Platby |
(3) |
1,000 |
p.m. |
|||||
Prostředky z OKRUHU 5
|
Závazky |
=1+3 |
157,000 |
343,000 |
500,000 |
||||
Platby |
=2+3 |
1,000 |
78,500 |
171,500 |
54,950 |
120,050 |
74,000 |
500,000 |
|
7 |
Správní výdaje |
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roce 2027 |
CELKEM |
||
Lidské zdroje |
1,554 |
2,500 |
2,500 |
2,158 |
2,158 |
1,801 |
12,671 |
|
Ostatní správní výdaje |
0,233 |
0,288 |
0,067 |
0,067 |
0,057 |
0,052 |
0,764 |
|
Prostředky z OKRUHU 7 víceletého finančního rámce CELKEM |
(Závazky celkem = platby celkem) |
1,787 |
2,788 |
2,567 |
2,225 |
2,215 |
1,853 |
13,435 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roce 2027 |
CELKEM |
|||
Prostředky
|
Závazky |
158,787 |
345,788 |
2,567 |
2,225 |
2,215 |
1,853 |
513,435 |
|
Platby |
2,787 |
81,288 |
174,067 |
57,175 |
122,265 |
75,853 |
513,435 |
3.2.3.Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky
– Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
– Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roce 2027 |
CELKEM |
OKRUH 7
|
|||||||
Lidské zdroje |
1,554 |
2,500 |
2,500 |
2,158 |
2,158 |
1,801 |
12,671 |
Ostatní správní výdaje |
0,233 |
0,288 |
0,067 |
0,067 |
0,057 |
0,052 |
0,764 |
Mezisoučet za OKRUH 7
|
1,787 |
2,788 |
2,567 |
2,225 |
2,215 |
1,853 |
13,435 |
Mimo OKRUH 7
31
|
|||||||
Lidské zdroje |
|||||||
Ostatní výdaje
|
|||||||
Mezisoučet mimo
|
CELKEM |
1,787 |
2,788 |
2,567 |
2,225 |
2,215 |
1,853 |
13,435 |
Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
3.2.3.1.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
– Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
– Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Po roce 2027 |
||
□Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) |
|||||||
20 01 02 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) |
8 |
13 |
13 |
11 |
11 |
10 |
|
20 01 02 03 (při delegacích) |
|||||||
□Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: plné pracovní úvazky) 32 |
|||||||
20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) |
2 |
3 |
3 |
3 |
3 |
1 |
|
20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) |
|||||||
XX 01 xx yy zz 33 |
– v ústředí |
||||||
– při delegacích |
|||||||
01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) |
|||||||
01 01 01 12 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) |
|||||||
Jiné rozpočtové položky (upřesněte) |
|||||||
CELKEM |
10 |
16 |
16 |
14 |
14 |
11 |
XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
Popis úkolů:
Úředníci a dočasní zaměstnanci |
8 plných pracovních úvazků (8 AD) bude zapotřebí k vytvoření nástroje v roce 2023 a k zahájení prvních činností, včetně mapování hospodářských subjektů v dodavatelských řetězcích příslušných obranných produktů a přípravy pracovního programu, 13 plných pracovních úvazků (10 AD a 3 AST) na provádění činností a postupné dojde ke snižování na 10 plných pracovních úvazků (8 AD a 2 AST) v roce 2028 k zajištění provozního, finančního a právního monitorování provádění projektů (včetně uzavření). |
Externí zaměstnanci |
2 plné pracovní úvazky pro zahájení činností (2 VNO), následné zvýšení na 3 (1 SZ a 2 VNO) a poté snížení na 1 v roce 2028 (1 SZ) k zajištění provozního, finančního a právního monitorování provádění projektů (včetně uzavření). |
3.2.4. Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem
Návrh/podnět:
– může být v plném rozsahu financován přerozdělením prostředků v rámci příslušného okruhu víceletého finančního rámce (VFR).
Přerozdělení prostředků z Evropského obranného fondu a EDIRPA, obojí v rámci okruhu 5. Další podrobnosti o příslušných položkách a roční přerozdělení v oddíle 3.2.1
– vyžaduje použití nepřiděleného rozpětí v rámci příslušného okruhu VFR a/nebo použití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení o VFR.
– vyžaduje revizi VFR.
3.2.5.Příspěvky třetích stran
Návrh/podnět:
– nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
– počítá se spolufinancováním od třetích stran podle následujícího odhadu:
prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
Rok
|
Rok
|
Rok
|
Rok
|
Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |
Celkem |
|||
Upřesněte spolufinancující subjekt |
||||||||
Spolufinancované prostředky CELKEM |
3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
– Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
– Návrh/podnět má tento finanční dopad:
– na vlastní zdroje
– na jiné příjmy
–uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky
v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
Příjmová rozpočtová položka: |
Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce |
Dopad návrhu/podnětu 35 |
||||||
Rok
|
Rok
|
Rok
|
Rok
|
Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) |
||||
Článek …. |
U účelově vázaných příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
Jiné poznámky (např. způsob/vzorec výpočtu dopadu na příjmy nebo jiné údaje).