EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 19.9.2023
COM(2023) 545 final
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o provádění Nástroje pro oživení a odolnost: posun vpřed
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 19.9.2023
COM(2023) 545 final
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o provádění Nástroje pro oživení a odolnost: posun vpřed
Obsah
Zkratky
1. Shrnutí
2. Aktuální stav provádění Nástroje pro oživení a odolnost
2.1. Aktuální stav provádění plánů pro oživení a odolnost
2.2 Větší transparentnost při posuzování žádostí o platbu
2.3. Zrušení milníků a cílů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
2.4. Revize plánů pro oživení a odolnost
2.5. Aktuální stav financování Nástroje pro oživení a odolnost
2.6. Kontroly a audit při provádění Nástroje pro oživení a odolnost
2.7. Informační činnost týkající se provádění plánů pro oživení a odolnost a transparentnosti
3. Příspěvek nástroje k cílům Nástroje pro oživení a odolnost
3.1. Příspěvek nástroje k zelené transformaci (pilíř 1)
3.2. Příspěvek nástroje k digitální transformaci (pilíř 2)
3.3. Příspěvek nástroje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění (pilíř 3)
3.4. Příspěvek nástroje k sociální a územní soudržnosti (pilíř 4)
3.5. Příspěvek nástroje ke zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize (pilíř 5)
3.6. Příspěvek nástroje k politikám pro příští generaci, děti a mládež, jako je vzdělávání a dovednosti (pilíř 6)
3.7. Příspěvek nástroje k sociální politice, včetně rovnosti žen a mužů a dětí a mládeže
3.8. Příspěvek k přeshraničním projektům a projektům pro více zemí
3.9. Příspěvek k provádění doporučení pro jednotlivé země
4. REPowerEU
4.1. Opatření obsažená v kapitolách REPowerEU
4.2. Financování plánu REPowerEU
5. Závěr
Obrázky:
Obrázek 1: Pokrok při plnění milníků a cílů, které měly být splněny v minulosti, v prvním čtvrtletí roku 2020 až prvním čtvrtletí roku 2023 12
Obrázek 2: Pokrok při plnění milníků a cílů, které mají být splněny v budoucnu, v druhém čtvrtletí roku 2023 až druhém čtvrtletí roku 2024 12
Obrázek 3: Pokrok při plnění milníků a cílů souvisejících s reformami a investicemi 12
Obrázek 4: Pokrok při plnění milníků a cílů v jednotlivých pilířích Nástroje pro oživení a odolnost 13
Obrázek 5: Typ opožděných milníků a cílů 14
Obrázek 6: Stav pokroku při plnění společných ukazatelů 16
Obrázek 7: Vývoj úspor v roční spotřebě primární energie v MWh za rok 17
Obrázek 8: Vývoj počtu podpořených podniků 17
Obrázek 9: Vývoj počtu účastníků v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy 18
Obrázek 10: Postup pozastavení platby 20
Obrázek 11: Rozdělení finančních prostředků mezi největší konečné příjemce podle členských států 34
Obrázek 12: Příspěvek obdržených částek a souvisejících opatření, na něž 100 největších konečných příjemců dostává podporu, k šesti pilířům politiky 35
Obrázek 13: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přispívajících ke každému pilíři politiky 39
Obrázek 14: Rozdělení výdajů na podporu zelené transformace podle politických oblastí 40
Obrázek 15: Příspěvek k cílům v oblasti klimatu jako podíl prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost 41
Obrázek 16: Počet opatření v pilíři 1 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 42
Obrázek 17: Rozdělení výdajů na podporu digitální transformace podle politických oblastí 45
Obrázek 18: Příspěvek k digitálním cílům jako podíl prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost 46
Obrázek 19: Počet opatření v pilíři 2 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 47
Obrázek 20: Rozdělení výdajů na podporu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění podle politických oblastí 50
Obrázek 21: Počet opatření v pilíři 3 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 51
Obrázek 22: Rozdělení výdajů na podporu sociální a územní soudržnosti podle politických oblastí 55
Obrázek 23: Počet opatření v pilíři 4 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 56
Obrázek 24: Rozdělení výdajů na podporu zdravotnictví a odolnosti podle politických oblastí 61
Obrázek 25: Počet opatření v pilíři 5 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 62
Obrázek 26: Rozdělení výdajů na podporu politik pro příští generaci podle politických oblastí 67
Obrázek 27: Počet opatření v pilíři 6 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí 68
Obrázek 28: Podíl sociálních výdajů Nástroje pro oživení a odolnost podle hlavních sociálních kategorií 71
Obrázek 29: Podíl (v %) opatření zaměřených na rovnost žen a mužů v přijatých plánech pro oživení a odolnost 72
Obrázek 30: Současná úroveň provádění doporučení pro jednotlivé země na období 2019–2020 80
Obrázek 31: Provádění doporučení pro jednotlivé země na období 2019–2022: roční hodnocení v jednotlivých po sobě následujících letech oproti provedení k dnešnímu dni 80
Tabulky:
Tabulka 1: Zpracování žádostí o platbu 9
Tabulka 2: Aktuální stav provádění žádostí o platbu z Nástroje pro oživení a odolnost 10
Tabulka 3: Počet a medián doby trvání milníků a cílů se lhůtou plnění posunutou na pozdější nebo dřívější datum pro reformy a investice 14
Tabulka 4: Přehled předložených upravených plánů pro oživení a odolnost a kapitol REPowerEU 22
Tabulka 5: Právní základ používaný členskými státy při úpravě jejich plánů pro oživení a odolnost 22
Tabulka 6: Změna nevratné finanční podpory podle článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost 23
Tabulka 7: Půjčky, o které požádaly členské státy do 31. srpna 2023 24
Tabulka 8: Projekty pro více zemí související s opatřeními v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace 77
Tabulka 9: Digitální projekty pro více zemí 78
Tabulka 10: Přehled obsahu přijatých kapitol REPowerEU 83
Tabulka 11: Dodatečná nenávratná podpora dostupná pro jednotlivé členské státy 87
Tabulka 12: Převod přídělu v rámci rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu 88
Zkratky
BAR |
Rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu |
CID |
Prováděcí rozhodnutí Rady |
COVID-19 |
Onemocnění koronavirem z roku 2019 |
CSR |
Doporučení pro jednotlivé země |
ECEC |
Předškolní vzdělávání a péče |
EFC |
Hospodářský a finanční výbor |
EPLO |
Kontaktní kanceláře Evropského parlamentu |
ETS |
Systém obchodování s emisemi |
EUR |
Euro (€) |
MWh |
Megawatthodina |
NGEU |
NextGenerationEU |
R&I |
Výzkum a inovace |
RES |
Obnovitelné zdroje energie |
RRF |
Nástroj pro oživení a odolnost |
RRP |
Plán pro oživení a odolnost |
MSP |
Malé a střední podniky |
TSI |
Nástroj pro technickou podporu |
1.Shrnutí
Dva a půl roku od svého zřízení je Nástroj pro oživení a odolnost i nadále ústředním prvkem evropského úsilí o zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Od zveřejnění poslední výroční zprávy (v březnu 2022) se výrazně změnily hospodářské a geopolitické souvislosti. Nevyprovokovaná ruská agrese vůči Ukrajině měla v roce 2022 za následek prudký nárůst cen energií, jenž prokázal zranitelnost spojenou se závislostí na ruských fosilních palivech a vedl ke zvýšení inflace na úroveň, která po desetiletí neměla obdoby, a ke „krizi životních nákladů“ mnoha domácností.
Nástroj pro oživení a odolnost se proto těmto novým výzvám musel přizpůsobit, aby se s nimi dokázal vypořádat, a musel zužitkovat poznatky získané během dvou let provádění tohoto inovativního nástroje založeného na výkonnosti. Nyní, kdy se blížíme k polovině krátké doby trvání nástroje, tato zpráva hodnotí pokrok dosažený při provádění a vývoji nástroje od přijetí nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost 1 v únoru 2021, přes změnu nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost v únoru 2023, kterou byly do plánů pro oživení a odolnost přidány kapitoly REPowerEU 2 , až po vyplacení posledních plateb do 1. září 2023.
Z této zprávy vyplývá, že bylo dosaženo významného pokroku, pokud jde o i) průběžné provádění Nástroje pro oživení a odolnost, ii) zvýšení transparentnosti při jeho provádění a iii) ochranu finančních zájmů EU tím, že byla posílena kontrola a audit.
Provádění Nástroje pro oživení a odolnost je v plném proudu a probíhá v rámci striktních omezení, která vyplývají z jeho doby trvání. K 1. září 2023 obdržela Komise 31 žádostí o platbu od devatenácti členských států a vyplatila celkem 153,4 miliardy EUR. Rada kladně posoudila původní plány všech členských států. Kromě toho již kladně posoudila čtyři revidované plány obsahující kapitoly REPowerEU a Komise v současné době posuzuje šestnáct revidovaných plánů. Tato zpráva podrobně popisuje řadu příkladů konkrétních reforem a investic financovaných Nástrojem pro oživení a odolnost, které přispívají k šesti pilířům politiky definovaným v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, včetně zelené a digitální transformace.
Komise zároveň pomáhá členským státům řešit případné problémy při provádění. Některé členské státy se potýkají s problémy při správě finančních prostředků, částečně kvůli omezené správní kapacitě nebo překážkám v oblasti investic. Jiné členské státy se potýkají s obtížemi při provádění původně navržených plánů pro oživení a odolnost z důvodu změny hospodářských okolností, jako je vysoká inflace nebo překážky v zásobování. Komise podporuje všechny členské státy v urychlení provádění a revize jejich plánů, mimo jiné prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu 3 .
V roce 2023 Komise vyvinula značné úsilí o zajištění větší jednoznačnosti a transparentnosti při provádění nástroje. Dne 21. února 2023 Komise zveřejnila metodiky pro i) posuzování uspokojivého splnění milníků a cílů a pro ii) výpočet pozastavených částek v případě nesplnění milníku nebo cíle. Společně s touto zprávou zveřejňuje Komise rámec pro řešení možných situací, kdy byly milníky a cíle, které Komise původně posoudila jako uspokojivě splněné, následně členským státem zrušeny.
Na základě změn nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost mají členské státy povinnost zveřejňovat informace o 100 konečných příjemcích, kteří z Nástroje pro oživení a odolnost obdrželi nejvyšší částky. Komise neprodleně poskytla nezbytné pokyny a požádala členské státy, aby tyto údaje co nejdříve zveřejnily a dvakrát ročně je aktualizovaly, a zveřejněné informace konsolidovala ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti. Tyto informace budou rovněž použity k vyplnění mapy projektů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost, která byla poprvé zveřejněna dne 9. března 2023 a od té doby je pravidelně aktualizována. Všechny tyto prvky dohromady významně zvyšují odpovědnost rozhodnutí Komise týkajících se provádění Nástroje pro oživení a odolnost.
V roce 2023 Komise rovněž s ohledem na doporučení Evropského parlamentu, Rady a Evropského účetního dvora ještě více posílila spolehlivost svého kontrolního rámce, aby tak poskytla dodatečnou jistotu, že finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost jsou řádně využívány a finanční zájmy Unie jsou účinně chráněny. K 1. září 2023 provedla Komise čtrnáct auditů ex post týkajících se milníků a cílů založených na posouzení rizik, jejichž cílem bylo získat dodatečnou jistotu, že informace poskytnuté členským státem o jejich uspokojivém splnění jsou pravdivé (sedm v roce 2022 a sedm v roce 2023). Poté, co Komise při posuzování plánů pro oživení a odolnost ověřila přiměřenost kontrolních systémů členských států k ochraně finančních zájmů Unie, provedla rovněž 27 auditů systémů členských států (šestnáct v roce 2022 a zatím jedenáct v roce 2023) a do konce roku 2023 provede alespoň jeden audit všech členských států. Od roku 2023 je kladen zvláštní důraz na povinnosti členských států dodržovat pravidla pro zadávání veřejných zakázek a státní podporu podle čl. 22 odst. 2 písm. a) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Prohlášení o věrohodnosti týkající se Nástroje pro oživení a odolnost, které vyplývá z tohoto kontrolního rámce, bylo od roku 2022 plně sladěno s prohlášeními vydávanými ostatními GŘ.
Nástroj pro oživení a odolnost, jenž brzy vstoupí do druhé poloviny své doby trvání, prokázal svou schopnost podněcovat strukturální reformy, zesilovat dopad investic a zachovat si dostatečnou míru flexibility, díky které se může přizpůsobovat měnícím se okolnostem. Tyto úspěchy pramení z klíčového prvku nástroje, který je založen na výkonnosti a který spojuje vyplácení finančních prostředků s postupným prováděním reforem a investic prostřednictvím dohodnutých milníků a cílů. Těchto úspěchů by nebylo možné dosáhnout bez převzetí odpovědnosti členskými státy a bez jejich odhodlání plnit své plány pro oživení a odolnost a bez přispění orgánů, jako je Evropský parlament a Evropský účetní dvůr, a sociálních a místních zúčastněných stran.
Provádění nástroje však ještě zdaleka není u konce a čeká nás náročné prováděcí období. Probíhající revize národních plánů těží z bohatých poznatků, které byly doposud získány, a přispěje k urychlení provádění nástroje. Větší transparentnost při provádění, dodatečné zdroje z plánu REPowerEU a zaměření na uvolnění správní kapacity členských států vytvářejí podmínky pro rychlejší provádění v roce 2024 a v dalších letech do konce roku 2026.
2.Aktuální stav provádění Nástroje pro oživení a odolnost
Tato zpráva podrobně popisuje aktuální stav provádění Nástroje pro oživení a odolnost (oddíl 2), příspěvek nástroje k plnění cílů Nástroje pro oživení a odolnost (oddíl 3) a aktuální stav ohledně kapitol REPowerEU (oddíl 4). V příloze jsou uvedeny informační listy jednotlivých zemí, které popisují pokrok dosažený v rámci jednotlivých plánů pro oživení a odolnost.
Informace poskytnuté v této zprávě vycházejí z obsahu přijatých plánů, jak je posoudila Komise, z údajů vykázaných členskými státy do konce dubna 2023 v rámci jejich povinnosti podávat pololetní zprávy, z údajů ze srovnávacího přehledu oživení a odolnosti 4 k 1. září 2023 a z vývoje při provádění nástroje do 1. září 2023 5 , pokud není stanoveno jinak.
2.1. Aktuální stav provádění plánů pro oživení a odolnost
Přijetí plánů pro oživení a odolnost
Od zveřejnění poslední výroční zprávy dne 1. března 2022 přijala Rada zbývajících pět prováděcích rozhodnutí Rady o plánech pro oživení a odolnost pro Bulharsko a Švédsko dne 4. května 2022, Polsko dne 17. června 2022, Nizozemsko dne 4. října 2022 a Maďarsko dne 16. prosince 2022. Komise každý plán urychleně posoudila konzistentním a transparentním způsobem podle jedenácti kritérií stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Během procesu posuzování byla Komise v úzkém kontaktu s členskými státy za účelem provedení komplexního hodnocení. Komise podporovala členské státy v tom, aby předložily ambiciózní plány s jasnými a realistickými milníky a cíli pro sledování jejich pokroku během provádění. Po schválení a přijetí všech plánů pro oživení a odolnost se nyní veškerá pozornost zaměřuje na provádění plánů a průběžné revize.
Provozní ujednání
Komise doposud podepsala provozní ujednání s 24 členskými státy. V souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost tyto dvoustranné dohody podrobněji upřesňují způsoby sledování, spolupráce a aspekty související s prováděním. Provozní ujednání navíc podrobnějším způsobem stanoví mechanismus ověřování u každého milníku a cíle a v případě potřeby obsahují další monitorovací opatření ke sledování provádění plánu. Za účelem zvýšení transparentnosti Komise zveřejňuje provozní ujednání na svých internetových stránkách 6 .
Uzavření a podepsání provozních ujednání představují klíčové kroky při provádění plánů pro oživení a odolnost. Ačkoli podepsaná provozní ujednání nejsou nutná pro získání předběžného financování, jsou podmínkou pro to, aby dotyčný členský stát mohl podat první žádost o platbu. V závislosti na vnitrostátním rámci členského státu může proces uzavírání provozních ujednání trvat déle než v jiných případech. K 1. září 2023 dokončovaly svá provozní ujednání nebo se je chystaly podepsat pouze tři členské státy stále (DE, NL, HU) 7 .
Žádosti o platbu
K 1. září 2023 obdržela Komise 31 žádostí o platbu od devatenácti členských států a vyplatila celkem 153,4 miliardy EUR. Tato částka zahrnuje předběžné financování z Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 56,6 miliardy EUR poskytnuté 21 členským státům do 31. prosince 2021. Z celkové částky vyplacené členským státům se 106,3 miliardy EUR týká nevratné podpory a 47,1 miliardy EUR půjček. Tabulka 1 a tabulka 2 poskytují přehled o žádostech o platbu podaných členskými státy a o odpovídajících finančních prostředcích vyplacených Komisí, a to po kladném posouzení milníků a cílů, jichž se příslušná žádost o platbu týká.
Tabulka 1: Zpracování žádostí o platbu 8
Požadovaná částka |
Počet milníků a cílů |
Datum podání |
Datum platby |
|
Španělsko |
10 miliard EUR |
52 |
11. listopadu 2021 |
27. prosince 2021 |
Francie |
7,4 miliardy EUR |
38 |
26. listopadu 2021 |
4. března 2022 |
Řecko |
3,6 miliardy EUR |
15 |
29. prosince 2021 |
8. dubna 2022 |
Itálie |
21 miliard EUR |
51 |
30. prosince 2021 |
13. dubna 2022 |
Portugalsko |
1,1 miliardy EUR |
38 |
25. ledna 2022 |
9. května 2022 |
Chorvatsko |
700 milionů EUR |
34 |
15. března 2022 |
28. června 2022 |
Slovensko |
398,7 milionu EUR |
14 |
29. dubna 2022 |
29. července 2022 |
Španělsko |
12 miliard EUR |
40 |
30. dubna 2022 |
29. července 2022 |
Rumunsko |
2,6 miliardy EUR |
21 |
31. května 2022 |
27. října 2022 |
Lotyšsko |
201 milionů EUR |
9 |
17. června 2022 |
7. října 2022 |
Itálie |
21 miliard EUR |
45 |
29. června 2022 |
8. listopadu 2022 |
Kypr |
85 milionů EUR |
14 |
28. července 2022 |
2. prosince 2022 |
Bulharsko |
1,37 miliardy EUR |
22 |
31. srpna 2022 |
16. prosince 2022 |
Chorvatsko |
700 milionů EUR |
25 |
19. září 2022 |
16. prosince 2022 |
Portugalsko |
1,8 miliardy EUR |
20 |
30. září 2022 |
8. února 2023 |
Řecko |
3,56 miliardy EUR |
28 |
30. září 2022 |
19. ledna 2023 |
Slovinsko |
49,6 milionu EUR |
12 |
20. října 2022 |
20. dubna 2023 |
Slovensko |
708,8 milionu EUR |
16 |
25. října 2022 |
22. března 2023 |
Španělsko |
6 miliard EUR |
29 |
11. listopadu 2022 |
31. března 2023 |
Česko |
928,2 milionu EUR |
37 |
25. listopadu 2022 |
22. března 2023 |
Litva |
542 milionů EUR |
33 |
30. listopadu 2022 |
10. května 2023 |
Dánsko |
301,5 milionu EUR |
25 |
16. prosince 2022 |
26. dubna 2023 |
Rumunsko |
2,8 miliardy EUR |
51 |
16. prosince 2022 |
Přijato předběžné posouzení Komise |
Malta |
52,3 milionu EUR |
19 |
19. prosince 2022 |
8. března 2023 |
Rakousko |
700 milionů EUR |
44 |
22. prosince 2022 |
20. dubna 2023 |
Lucembursko |
25 milionů EUR |
26 |
28. prosince 2022 |
16. června 2023 |
Itálie |
19 miliard EUR |
55 |
30. prosince 2022 |
Přijato předběžné posouzení Komise |
Řecko |
1,72 miliardy EUR |
42 |
16. května 2023 |
Posouzení Komise probíhá |
Estonsko |
286 milionů EUR |
29 |
30. června 2023 |
Posouzení Komise probíhá |
Chorvatsko |
700 milionů EUR |
45 |
24. července 2023 |
Posouzení Komise probíhá |
Francie |
10,3 miliardy EUR |
55 |
31. července 2023 |
Posouzení Komise probíhá |
Poznámka: Údaje jsou uvedeny v chronologickém pořadí podle data podání žádosti o platbu a bez předběžného financování.
Zdroj: Evropská komise
Tabulka 2: Aktuální stav provádění žádostí o platbu z Nástroje pro oživení a odolnost
BE |
BG |
CZ |
DK |
DE |
EE |
IE |
EL |
ES |
FR |
HR |
IT |
CY |
LV |
LT |
LU |
HU |
MT |
NL |
AT |
PL |
PT |
RO |
SI |
SK |
FI |
SE |
|
27 plánů schválených Komisí a přijatých Radou |
|||||||||||||||||||||||||||
21 případů vyplácení předběžného financování (56,6 miliardy EUR) |
▲ |
* |
▲ |
▲ |
▲ |
▲ |
|||||||||||||||||||||
24 podepsaných provozních ujednání |
|||||||||||||||||||||||||||
31 žádostí o platbu podaných Komisi |
3x |
3x |
2x |
3x |
3x |
2x |
2x |
2x |
|||||||||||||||||||
25 vyplacených plateb (96,8 miliardy EUR) |
2x |
3x |
2x |
2x |
2x |
2x |
Poznámka: * Irsko předběžné financování nepožadovalo. ▲ Předpokladem předběžného financování bylo přijetí prováděcího rozhodnutí Rady do 31. prosince 2021.
Zdroj: Evropská komise
Ačkoli je provádění plánů pro oživení a odolnost obecně na dobré cestě, některé členské státy se potýkají s problémy při správě finančních prostředků, částečně kvůli omezené správní kapacitě nebo překážkám v oblasti investic ve spojitosti s pevně stanovenými lhůtami nástroje. Dopad na harmonogram vyplácení finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost měly rovněž revize plánů pro oživení a odolnost a doplnění kapitol REPowerEU, neboť v první polovině roku 2023 došlo ke zpomalení podávání žádostí o platbu, jelikož se členské státy zaměřily na revizi plánů a doplnění kapitol REPowerEU. Další informace o pokroku při plnění milníků a cílů na základě pololetních zpráv jsou podrobně uvedeny v následujícím oddíle.
Komise znovu zdůrazňuje, že hlavní prioritou zůstává i nadále rychlé provedení plánů pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v doporučeních pro jednotlivé země na rok 2023, a je připravena podpořit členské státy při plnění jejich dohodnutých závazků v oblasti reforem a investic. Úspěšná revize plánů v roce 2023 poskytuje členským státům příležitost k tomu, aby řešily problémy související se správní kapacitou, zvýšily absorpční kapacity finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost a dohnaly harmonogram jejich vyplácení. Její součástí je zavedení dalších reforem a investic do upravených plánů pro oživení a odolnost, jejichž cílem je řešit konkrétní regulační překážky a překážky v oblasti investic zjištěné při dosavadním provádění. Zahrnuje také opatření ke zlepšení organizace, kapacity a prostředků vnitrostátních správních orgánů, které se přímo podílejí na plnění plánů. Tato opatření se mohou opírat o technickou pomoc Komise poskytovanou prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu. Obecná podpora týkající se horizontálních aspektů plnění plánů pro oživení a odolnost, včetně podpory revize plánů, byla poskytnuta nebo je v současné době poskytována 23 členským státům, přičemž všech 27 členských států využívá tematickou podporu spojenou s prováděním opatření v rámci Nástroje pro oživení a odolnost 9 .
Pokrok při plnění milníků a cílů
V souladu s článkem 27 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost musí členské státy v rámci evropského semestru dvakrát ročně podávat zprávu o pokroku dosaženém při plnění svých plánů pro oživení a odolnost. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2106 tuto povinnost upřesňuje a stanoví lhůty pro podávání pololetních zpráv nejpozději do 30. dubna a 15. října. Členské státy podávají zprávy o pokroku při plnění svých milníků a cílů, které měly být splněny v minulosti a které mají být splněny během nadcházejících dvanácti měsíců. Přestože údaje vykazují samy členské státy a Komise je neověřuje, poskytují komplexní přehled o plnění všech plánů a umožňují sledovat pokrok při plnění plánů pro oživení a odolnost.
Členské státy ve svých zprávách nadále uvádějí, že při plnění plánů pro oživení a odolnost dosáhly značného pokroku, přičemž jako nedokončenou nebo zpožděnou označují jen malou část milníků a cílů. Z příslušného kola podávání pololetních zpráv vyplývá, že převážná většina milníků a cílů, které měly být splněny do dubna 2023, je buď splněna 10 , nebo vykázána jako dokončená 11 (obrázek 1). Povzbudivý je také pokrok při plnění výhledových milníků a cílů, přičemž značný počet milníků a cílů je vykázán jako směřující k dosažení 12 nebo již dokončený (obrázek 2).
Zvyšuje se rovnováha mezi počtem reforem a investic, které byly vykázány jako splněné nebo dokončené. V předchozích kolech podávání zpráv byl pokrok při provádění reforem – zejména při přijímání právních předpisů a přípravě příslušných politik – výraznější, protože reformy byly často zařazeny do plánů pro oživení a odolnost členských států s předstihem, aby byl vytvořen rámec pro následné investiční projekty, které budou mít větší dopad. Dokončení cílů souvisejících s investicemi, jako je například výstavba infrastruktury, navíc vyžaduje určitý čas, přičemž tyto cíle jsou v prvních harmonogramech žádostí o platbu obvykle uváděny méně často, ačkoli jejich skutečné plnění již mohlo být zahájeno. Pokrok v oblasti investic je však nyní viditelnější, neboť v následujících dvanácti měsících má být dokončeno více milníků a cílů souvisejících s investicemi než s reformami (obrázek 3). Odráží to očekávaný vývoj Nástroje pro oživení a odolnost, neboť se postupně přechází od plnění milníků a cílů zaměřených více na reformy k plnění milníků a cílů zaměřených více na investice.
Obrázek 1: Pokrok při plnění milníků a cílů, které měly být splněny v minulosti, v prvním čtvrtletí roku 2020 až prvním čtvrtletí roku 2023
|
Obrázek 2: Pokrok při plnění milníků a cílů, které mají být splněny v budoucnu, v druhém čtvrtletí roku 2023 až druhém čtvrtletí roku 2024
|
Zdroj: Evropská komise.
Obrázek 3: Pokrok při plnění milníků a cílů souvisejících s reformami a investicemi
Zdroj: Evropská komise.
Podle údajů z pololetních zpráv se zdá, že milníky a cíle jsou srovnatelně plněny ve všech šesti pilířích politiky Nástroje pro oživení a odolnost 13 . Největší pokrok byl zaznamenán u opatření přispívajících k pilíři 3 „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, pilíři 5 „zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost“ a pilíři 4 „sociální a územní soudržnost“ (obrázek 4). Tyto pilíře – spolu s pilířem 1 „zelená transformace“ – jsou podporovány nejvyšším počtem opatření, a není tedy překvapením, že je u nich zaznamenán největší pokrok.
Obrázek 4: Pokrok při plnění milníků a cílů v jednotlivých pilířích Nástroje pro oživení a odolnost
Zdroj: Evropská komise.
Ačkoli je počet milníků a cílů, které byly vykázány jako opožděné, celkově nízký, na základě pololetních zpráv se zdá, že v oblastech 14 přípravy politik, nových veřejných služeb a procesů, jakož i modernizace infrastruktury dochází k většímu zpoždění v provádění (obrázek 5). Vzhledem k tomu, že tyto tři oblasti zahrnují v tomto vykazovaném období velký počet milníků a cílů, nemusí být opoždění ve srovnání s ostatními oblastmi významné nebo nepřiměřené.
Členské státy odůvodňovaly opoždění potížemi s dodržováním lhůt stanovených pro podpisy smluv a neočekávanými časovými prodlevami u stavebních prací. Členské státy v obecné rovině opoždění důsledně ani podrobně neodůvodňovaly a celkově je nepovažovaly za podstatné.
Zatímco orientační lhůty některých milníků a cílů byly posunuty na pozdější datum, jiné byly posunuty na datum dřívější. Podle údajů z nejaktuálnějšího kola podávání pololetních zpráv se opoždění lhůty plnění, které členské státy vykázaly, většinou týká milníků a cílů, jež měly být původně splněny v roce 2022 (tabulka 3), přičemž medián doby trvání vykázaných opoždění činí 181 dní. Milníky a cíle, které měly být původně podle plánu splněny v roce 2023, se v současné době jeví jako mírně opožděné. Za zmínku také stojí skutečnost, že u několika milníků a cílů byla lhůta plnění posunuta na dřívější datum 15 .
Obrázek 5: Typ opožděných milníků a cílů
Poznámka: Klasifikaci milníků a cílů na výše uvedeném obrázku vypracovala Evropská komise, nicméně členské státy ji v rámci pololetních zpráv nevykazují.
Zdroj: Evropská komise.
Tabulka 3: Počet a medián doby trvání milníků a cílů se lhůtou plnění posunutou na pozdější nebo dřívější datum pro reformy a investice
Původní lhůta plnění |
|||||||
2020 |
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
|||
Milníky a cíle, u nichž členské státy posunuly vykázanou lhůtu plnění na pozdější datum |
Reformy |
Počet milníků a cílů |
8 |
51 |
135 |
40 |
2 |
Medián doby trvání opoždění (ve dnech) |
48,5 |
91 |
181 |
182,5 |
320 |
||
Investice |
Počet milníků a cílů |
0 |
32 |
139 |
59 |
7 |
|
Medián doby trvání opoždění (ve dnech) |
není relevantní |
120 |
181 |
274 |
275 |
||
Milníky a cíle, u nichž členské státy posunuly vykázanou lhůtu plnění na dřívější datum |
Reformy |
Počet milníků a cílů |
5 |
20 |
20 |
14 |
1 |
Medián doby trvání uspíšení (ve dnech) |
115 |
149 |
246 |
308 |
366 |
||
Investice |
Počet milníků a cílů |
0 |
7 |
20 |
21 |
4 |
|
Medián doby trvání uspíšení (ve dnech) |
není relevantní |
131 |
318 |
365 |
458 |
Poznámka: Tato tabulka vychází z údajů poskytnutých v rámci pololetních zpráv, v nichž členské státy vykazují pokrok při plnění výhledových milníků a cílů do druhého čtvrtletí roku 2024. Nejsou proto k dispozici žádné údaje o možných opožděních milníků a cílů, které mají být splněny v letech 2025 a 2026. Milníky a cíle se považují za splněné s předstihem, pokud jsou splněny ve čtvrtletí předcházejícím čtvrtletí, ve kterém měly být původně splněny.
Zdroj: Evropská komise.
Výkonnost nástroje na základě společných ukazatelů
Společné ukazatele ukazují pokrok při provádění plánů pro oživení a odolnost ve vztahu k plnění společných cílů a celkovou výkonnost Nástroje pro oživení a odolnost. Zatímco v rámci Nástroje pro oživení a odolnost představuje plnění milníků a cílů klíčovou metriku pro provádění každého plánu pro oživení a odolnost, společné ukazatele představují soubor čtrnácti ukazatelů, které byly stanoveny nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2106 16 dne 28. září 2021, aby poskytovaly informace o celkové výkonnosti a pokroku nástroje při plnění jeho cílů 17 .
Členské státy podávají pololetní zprávy o pokroku dosaženém při plnění společných ukazatelů. Podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2106 podávají členské státy zprávy do 28. února (za vykazované období červenec až prosinec předchozího roku) a do 31. srpna (za vykazované období leden až červen téhož roku). Komise zveřejňuje údaje o společných ukazatelích na internetových stránkách srovnávacího přehledu oživení a odolnosti 18 po provedení několika kontrol údajů, aby byla zajištěna srovnatelnost údajů 19 . V souladu s požadavky nařízení Komise v přenesené pravomoci jsou údaje zveřejňované na úrovni jednotlivých členských států uváděny v relativním vyjádření.
Z údajů, které prozatím členské státy vykázaly, vyplývá, že Nástroj pro oživení a odolnost již dosáhl významného pokroku v oblasti společných ukazatelů a ve všech pilířích politiky. K dnešnímu dni byly přezkoumány údaje ze tří kol podávání zpráv a tyto údaje byly zveřejněny ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti, který informuje o pokroku dosaženém v období od února 2020 do prosince 2022. Vzhledem k tomu, že společné ukazatele jsou navrženy tak, aby zachycovaly aktuálně dosažený pokrok, nejsou dřívější fáze provádění opatření uvedených v plánech pro oživení a odolnost v údajích často zohledněny. Obrázek 6 ukazuje aktuální stav pokroku při plnění společných ukazatelů a informuje o významných úspěších při plnění cílů nástroje a klíčových priorit EU.
Například do prosince 2022 již bylo díky podpoře z Nástroje pro oživení a odolnost dosaženo úspory roční spotřeby energie ve výši přibližně 22 milionů megawatthodin (dále jen „MWh“) (obrázek 7). Snížení spotřeby energie a zvýšení energetické účinnosti patří mezi hlavní priority EU a jsou předpokladem přechodu na čistou energii, přičemž snížení roční spotřeby primární energie dosažené s podporou z Nástroje pro oživení a odolnost zachycuje společný ukazatel (1). Úspora energie, které bylo dosud dosaženo, odpovídá přibližně instalovanému výkonu elektrické energie v Belgii. Příkladem je snížení spotřeby energie v budovách, školách, nemocnicích nebo podnicích.
Do prosince 2022 pomohl Nástroj pro oživení a odolnost 1,43 milionu podniků, a to buď prostřednictvím peněžní, nebo věcné podpory (obrázek 8). Krize COVID-19 měla silný dopad na celou ekonomiku EU a mimořádný dopad měla na malé a střední podniky. Pokud jde o podporu poskytovanou k oživení ekonomik EU a na pomoc podnikům, ukazuje počet podniků podpořených opatřeními Nástroje pro oživení a odolnost společný ukazatel (9).
Obrázek 6: Stav pokroku při plnění společných ukazatelů 20
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Obrázek 7: Vývoj úspor v roční spotřebě primární energie v MWh za rok
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Obrázek 8: Vývoj počtu podpořených podniků
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
V druhé polovině roku 2022 byla s podporou z Nástroje pro oživení a odolnost poskytnuta odborná příprava více než čtyřem milionům lidí (Obrázek 9). Krize COVID-19 rovněž silně narušila systémy vzdělávání a odborné přípravy v EU, přičemž společný ukazatel (10) odráží příspěvek Nástroje pro oživení a odolnost ke vzdělávání a odborné přípravě a rozvoji dovedností tím, že zobrazuje počet účastníků v procesu vzdělávání a odborné přípravy díky podpoře obdržené prostřednictvím opatření Nástroje pro oživení a odolnost. Reformy a investice v oblasti vzdělávání a odborné přípravy mají zásadní význam pro přípravu občanů na současné výzvy, zejména na zelenou a digitální transformaci, a pro zajištění toho, aby měli možnost rozvíjet potřebné dovednosti. Zvláštní důraz je kladen na odbornou přípravu zaměřenou na zlepšení digitálních dovedností, které mají na trhu práce i ve společnosti stále větší význam.
Obrázek 9: Vývoj počtu účastníků v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
2.2 Větší transparentnost při posuzování žádostí o platbu
Podle článku 24 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost mohou být finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost vyplaceny pouze za předpokladu, že jsou uspokojivě splněny příslušné milníky a cíle, na které se žádost o platbu vztahuje. Posouzení milníků a cílů Komisí je základním prvkem Nástroje pro oživení a odolnost a vyžaduje podrobnou analýzu s cílem určit, zda členské státy své závazky splnily uspokojivým způsobem.
Svým sdělením ke dvěma letům fungování Nástroje pro oživení a odolnost zveřejněném dne 21. února 2023 21 Komise zvýšila předvídatelnost a transparentnost, neboť představila prováděcí nástroje používané při posuzování žádostí o platbu. Sdělení a jeho přílohy obsahují podrobný popis rámce používaného pro posuzování milníků a cílů i metodiky pozastavení plateb.
Rámec pro posuzování milníků a cílů podle nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost
Komise v únoru 2023 zveřejnila rámec pro posuzování uspokojivého splnění milníků a cílů, jímž chtěla pomoci vnitrostátním orgánům, zúčastněným stranám a širší veřejnosti porozumět tomu, jak se před každým vyplacením finančních prostředků posuzuje provádění opatření podporovaných z Nástroje pro oživení a odolnost.
Uspokojivé splnění milníků a cílů se posuzuje na základě prováděcích rozhodnutí Rady, kterými se schvalují plány pro oživení a odolnost. Komise se při stanovení požadavků, které musí členské státy splnit, opírá o popis každého milníku a cíle s ohledem na jeho kontext a účel. Poté na základě řádného zdůvodnění poskytnutého členskými státy určí, zda byl konkrétní milník nebo cíl uspokojivě splněn. V omezeném počtu případů a v souladu s uplatňováním zásady de minimis lze připustit minimální odchylky související s částkami, formálními požadavky, časovým rozvrhem nebo obsahem. Úplná metodika představující rámec, z něhož Komise při posuzování žádosti o platbu vychází, je uvedena v příloze I sdělení zveřejněného dne 21. února 2023 22 .
Postup pozastavení platby
V únoru 2023 Komise rovněž zveřejnila metodiku pro určení částky, která má být pozastavena, pokud milník nebo cíl není uspokojivě splněn, přičemž bude plně respektovat zásady rovného zacházení a proporcionality. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost zohledňuje výjimečné okolnosti, za kterých se členské státy mohou při provádění opatření potýkat se zpožděními, jež mohou ovlivnit včasné splnění některých milníků a cílů. Tyto situace by neměly bránit tomu, aby byly vyplaceny finanční prostředky za uspokojivě splněné milníky a cíle 23 . Nařízení proto stanoví mechanismus, který členským státům poskytuje dodatečnou lhůtu (až šest měsíců) ke splnění příslušného milníku nebo cíle. V takové situaci nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost stanoví, že Komise může částečně nebo zcela pozastavit platby, čímž rovněž zajistí dodržování zásady řádného finančního řízení.
Pozastavení plateb členským státům umožňuje podat žádost o platbu, i když ještě nejsou splněny všechny milníky a cíle. Postup pozastavení (obrázek 10) poskytuje členským státům čas na splnění příslušných milníků a cílů, které jsou považovány za nesplněné, do šesti měsíců od přijetí rozhodnutí o pozastavení. Pokud členský stát nakonec příslušný milník nebo cíl není schopen během této šestiměsíční lhůty splnit, jeho finanční příspěvek nebo podpora v podobě půjčky se v souladu s čl. 24 odst. 6 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost trvale sníží. Úplná metodika výpočtu částky, která má být pozastavena, je uvedena v příloze II sdělení zveřejněného dne 21. února 2023.
V roce 2023 Komise řešila první případy neuspokojivého splnění 24 . Komise v každém případě v dopise dotčenému členskému státu uvedla důvod, proč byly milníky nebo cíle považovány za nesplněné, a související částku, která má být pozastavena v souladu s postupy stanovenými v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Dotčený členský stát má pravomoc sdílet tyto informace s Hospodářským a finančním výborem (EFC). Do dnešního dne dotčené členské státy předložily svůj dopis výboru EFC.
Obrázek 10: Postup pozastavení platby
Zdroj: Evropská komise
2.3. Zrušení milníků a cílů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
V souladu s čl. 24 odst. 3 druhou větou nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost: „uspokojivé splnění milníků a cílů předpokládá, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla dotčeným členským státem zrušena“.
Komise společně s touto zprávou zveřejňuje rámec pro uplatňování tohoto ustanovení (viz příloha II). Rámec zohledňuje doporučení Evropského účetního dvora 25 a do postupu, který je třeba dodržet v případě zrušení opatření, vnáší jednoznačnost a transparentnost, čímž se zajistí kontinuita provádění Nástroje pro oživení a odolnost a ochrana finančních zájmů EU. Jakmile Komise získá více zkušeností s uplatňováním této metodiky, může ji přezkoumat a změnit.
2.4. Revize plánů pro oživení a odolnost
Plán REPowerEU uznává, že Nástroj pro oživení a odolnost může hrát důležitou roli při zajišťování bezpečné, cenově dostupné a čisté energie, přičemž v únoru 2023 vstoupilo v platnost pozměněné nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, jímž Komise reagovala na nedávný energetický a geopolitický vývoj. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost bylo pozměněno s cílem podpořit nové nebo rozšířené reformy a investice zaměřené na diverzifikaci dodávek energie (zejména fosilních paliv), zvýšení úspor energie, urychlení přechodu na čistou energii a v konečném důsledku zvýšení odolnosti, bezpečnosti a udržitelnosti energetického systému Unie. Aby mohly členské státy čerpat dodatečné finanční prostředky, vyzývá je pozměněné nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost k tomu, aby revidovaly své plány pro oživení a odolnost a zahrnuly do nich nové nebo „rozšířené“ reformy a investice související s energetikou prostřednictvím zvláštní „kapitoly REPowerEU“. Pozměněné nařízení rovněž zavádí soubor cílů týkajících se plánu REPowerEU, kterých by tato zahrnutá opatření měla dosáhnout (viz článek 21c pozměněného nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost).
Rychlé provádění plánů pro oživení a odolnost je i nadále hlavní prioritou a revize plánů pro oživení a odolnost a předkládání kapitol REPowerEU by neměly členským státům bránit v dodržování lhůt stanovených v prováděcím rozhodnutí Rady. Členské státy by měly i nadále vynakládat veškeré možné úsilí na to, aby podávaly žádosti o platbu včas a aby zajistily pokrok v oblasti reforem a investic, což umožní včasné vyplácení finančních prostředků.
Od února 2023, kdy vstoupilo pozměněné nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost v platnost, předložilo dvacet členských států své upravené plány pro oživení a odolnost spolu s kapitolami REPowerEU, které jim usnadní přechod na obnovitelné zdroje energie, zajistí zvýšení energetické účinnosti a snížení závislosti Evropy na ruských fosilních palivech.
Aktuální stav úprav plánů pro oživení a odolnost a předkládání kapitol REPowerEU
Členské státy mohou Komisi zaslat odůvodněnou žádost o předložení návrhu na změnu nebo nahrazení svých stávajících plánů pro oživení a odolnost na základě čtyř důvodů pro revizi 26 . Za prvé, členské státy by měly navrhnout nové nebo „rozšířené“ reformy a investice týkající se energetiky prostřednictvím zvláštní „kapitoly REPowerEU“. Za druhé, členské státy mohou podle čl. 18 odst. 2 navrhnout úpravu svých opatření směrem nahoru nebo dolů, aby zohlednily aktualizovaný maximální finanční příspěvek zveřejněný dne 30. června 2022. Za třetí, členské státy mají podle článku 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost možnost požádat o změnu svého plánu, nelze-li jeden či několik milníků a cílů zahrnutých do jejich již přijatého plánu pro oživení a odolnost v důsledku objektivních okolností splnit. Nakonec mohly členské státy do 31. srpna 2023 požádat o podporu v rámci složky Nástroje pro oživení a odolnost týkající se půjček, odpovídajícím způsobem revidovat své plány a předložit je k posouzení Komisi. Další informace o složce týkající se půjček jsou uvedeny v následujícím oddíle.
Do 1. září 2023 obdržela Komise 25 upravených plánů pro oživení a odolnost a 20 kapitol REPowerEU (tabulka 4). Rada přijala osm upravených plánů pro oživení a odolnost (Německo, Estonsko, Irsko, Francie, Lucembursko, Malta, Slovensko a Finsko), z nichž čtyři obsahovaly kapitoly REPowerEU (Estonsko, Francie, Malta a Slovensko). V době vypracovávání této výroční zprávy Komise posuzovala úpravy navržené šestnácti členskými státy. Tabulka 5 uvádí právní základy, které členské státy používají ke změně svých plánů pro oživení a odolnost v souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost.
Tabulka 4: Přehled předložených upravených plánů pro oživení a odolnost a kapitol REPowerEU 27
Datum předložení |
Předložená kapitola REPowerEU |
Datum kladného posouzení ze strany Komise |
Datum přijetí Radou |
|
Belgie |
20. července 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Bulharsko |
||||
Česko |
30. června 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Dánsko |
31. května 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Německo |
9. prosince 2022 |
Ne |
17. ledna 2023 |
14. února 2023 |
Estonsko |
9. března 2023 |
Ano |
12. května 2023 |
16. června 2023 |
Irsko |
22. května 2023 |
Ne |
26. června 2023 |
14. července 2023 |
Řecko |
31. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Španělsko |
6. června 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Francie |
20. dubna 2023 |
Ano |
26. června 2023 |
14. července 2023 |
Chorvatsko |
31. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Itálie |
11. července 2023 |
Ne |
28. července 2023 |
Zatím nepřijato |
7. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
||
Kypr |
1. září 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Lotyšsko |
||||
Litva |
30. června 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Lucembursko |
11. listopadu 2022 |
Ne |
9. prosince 2022 |
17. ledna 2023 |
Maďarsko |
31. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Malta |
26. dubna 2023 |
Ano |
26. června 2023 |
14. července 2023 |
Nizozemsko |
6. července 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Rakousko |
14. července 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Polsko |
31. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Portugalsko |
26. května 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Rumunsko |
||||
Slovinsko |
14. července 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
|
Slovensko |
26. dubna 2023 |
Ano |
26. června 2023 |
14. července 2023 |
Finsko |
26. ledna 2023 |
Ne |
28. února 2023 |
7. března 2023 |
Švédsko |
24. srpna 2023 |
Ano |
Posouzení probíhá |
Zdroj: Evropská komise
Tabulka 5: Právní základ používaný členskými státy při úpravě jejich plánů pro oživení a odolnost
Doplnění kapitoly REPowerEU (článek 21c) |
Úprava po aktualizaci maximálního finančního příspěvku (čl. 18 odst. 2) |
Úprava v důsledku objektivních okolností (článek 21) |
Doplnění opatření pro získání dalších půjček z Nástroje pro oživení a odolnost (článek 14) |
|
Belgie |
● |
● |
● |
● |
Bulharsko |
||||
Česko |
● |
● |
● |
● |
Dánsko |
● |
|||
Německo |
● |
|||
Estonsko |
● |
● |
● |
|
Irsko |
● |
|||
Řecko |
● |
● |
● |
|
Španělsko |
● |
● |
● |
● |
Francie |
● |
● |
● |
|
Chorvatsko |
● |
● |
● |
● |
Itálie |
● |
● |
● |
|
Kypr |
● |
● |
● |
|
Lotyšsko |
||||
Litva |
● |
● |
● |
● |
Lucembursko |
● |
|||
Maďarsko |
● |
● |
● |
|
Malta |
● |
● |
● |
|
Nizozemsko |
● |
● |
||
Rakousko |
● |
● |
||
Polsko |
● |
● |
● |
● |
Portugalsko |
● |
● |
● |
● |
Rumunsko |
||||
Slovinsko |
● |
● |
● |
● |
Slovensko |
● |
● |
● |
|
Finsko |
● |
|||
Švédsko |
● |
● |
Zdroj: Evropská komise
Revidovaná nevratná podpora v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
Podle čl. 18 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost mohou členské státy aktualizovat své plány pro oživení a odolnost s cílem zohlednit aktualizovanou výši maximálního finančního příspěvku zveřejněného dne 30. června 2022. Členské státy, které mají snížený maximální finanční příspěvek, mohou své plány odpovídajícím způsobem upravit. Členské státy, které mají zvýšený maximální finanční příspěvek, mohou tyto dodatečné zdroje použít k financování investic a reforem zahrnutých do svých revidovaných plánů nebo kapitoly REPowerEU. Tabulka 6 níže uvádí přehled změn nevratné finanční podpory členských států podle článku 18.
Tabulka 6: Změna nevratné finanční podpory podle článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost
Změna nevratné finanční podpory podle článku 18 (v EUR, běžné ceny) |
|
Belgie |
–1 400 569 368 |
Bulharsko |
–578 533 524 |
Česko |
603 614 884 |
Dánsko |
–122 251 741 |
Německo |
2 405 023 531 |
Estonsko |
–106 027 582 |
Irsko |
–74 597 916 |
Řecko |
–343 234 449 |
Španělsko |
7 701 317 190 |
Francie |
–1 919 823 196 |
Chorvatsko |
–785 114 933 |
Itálie |
143 242 804 |
Kypr |
–90 187 539 |
Lotyšsko |
–128 150 411 |
Litva |
–125 059 297 |
Lucembursko |
–10 834 458 |
Maďarsko |
–1 363 094 805 |
Malta |
–58 127 595 |
Nizozemsko |
–1 253 935 169 |
Rakousko |
289 454 205 |
Polsko |
–1 330 690 569 |
Portugalsko |
1 633 096 593 |
Rumunsko |
–2 119 187 698 |
Slovinsko |
–285 970 648 |
Slovensko |
–322 838 535 |
Finsko |
–263 289 938 |
Švédsko |
–107 279 840 |
Zdroj: Evropská komise
Půjčky v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
K financování nových investic a reforem zahrnutých do kapitoly REPowerEU mohou členské státy rovněž využít velmi výhodných podmínek financování prostřednictvím půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, o které musely požádat do 31. srpna 2023. Tabulka 7 níže uvádí přehled žádostí (včetně výše půjček) podaných ve stanovené lhůtě členskými státy. Tyto informace byly rovněž sděleny Evropskému parlamentu a Radě dne 1. září 2023.
Tabulka 7: Půjčky, o které požádaly členské státy do 31. srpna 2023
Výše přidělených půjček v rámci prvních plánů pro oživení a odolnost (v EUR, běžné ceny) |
Výše dodatečně požadovaných půjček při revizi plánů pro oživení a odolnost (v EUR, běžné ceny) |
Výše všech půjček, které mají být přiděleny* (v EUR, v běžných cenách) |
Dosažení nebo překročení stropu 6,8 % HND |
|
Belgie |
264 200 000 |
264 200 000 |
Ne |
|
Bulharsko |
Ne |
|||
Česko |
818 100 000 |
818 100 000 |
Ne |
|
Dánsko |
Ne |
|||
Německo |
Ne |
|||
Estonsko |
Ne |
|||
Irsko |
Ne |
|||
Řecko |
12 727 538 920 |
5 000 000 000 |
17 727 538 920 |
Ano |
Španělsko |
84 267 050 000 |
84 267 050 000 |
Ne |
|
Francie |
Ne |
|||
Chorvatsko |
4 442 508 187 |
4 442 508 187 |
Ano |
|
Itálie |
122 601 810 400 |
122 601 810 400 |
Ano |
|
Kypr |
200 320 000 |
200 320 000 |
Ne |
|
Lotyšsko |
Ne |
|||
Litva |
1 722 000 000 |
1 722 000 000 |
Ne |
|
Lucembursko |
Ne |
|||
Maďarsko |
3 920 000 000 |
3 920 000 000 |
Ne |
|
Malta |
Ne |
|||
Nizozemsko |
Ne |
|||
Rakousko |
Ne |
|||
Polsko |
11 506 500 000 |
23 034 803 518 |
34 541 303 518 |
Ano |
Portugalsko |
2 699 000 000 |
3 191 756 353 |
5 890 756 353 |
Ne |
Rumunsko |
14 942 153 000 |
14 942 153 000 |
Ano |
|
Slovinsko |
705 370 000 |
587 000 000 |
1 292 370 000 |
Ne |
Slovensko |
Ne |
|||
Finsko |
Ne |
|||
Švédsko |
Ne |
|||
EU-27 |
165 382 692 320 |
127 247 418 058 |
292 630 110 378 |
Poznámka: *Žádosti o půjčky předložené do 31. srpna 2023 musí ještě posoudit Komise v souladu s článkem 19 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a revidované plány musí schválit Rada. Tato tabulka proto uvádí pouze předběžný údaj o tom, jaká by mohla být celková výše půjček poskytnutých v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.
Zdroj: Evropská komise
V rámci plánu REPowerEU budou moci členské státy v letech 2023 a 2024 získat předběžné financování ve dvou tranších v letech. Jejich získání bude možné po předložení kapitoly REPowerEU za předpokladu, že Rada přijme příslušná prováděcí rozhodnutí Rady do 31. prosince 2023. U opatření zahrnutých do kapitol REPowerEU budou členské státy moci požádat o předběžné financování až do výše 20 % dodatečných zdrojů financování v rámci plánu REPowerEU z povolenek systému obchodování s emisemi (dále jen „ETS“) a převodů z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu, zvýšeného přídělu v rámci Nástroje pro oživení a odolnost aktualizovaného do června 2022 a v rámci zbývající složky týkající se půjček Nástroje pro oživení a odolnost.
2.5. Aktuální stav financování Nástroje pro oživení a odolnost
Aktuální stav financování nástroje NextGenerationEU
V rámci nástroje NextGenerationEU může Komise v období od poloviny roku 2021 do roku 2026 získat prostřednictvím emise dluhopisů EU až 806,9 miliardy EUR. EU se tak v tomto období stane jedním z největších emitentů dluhopisů denominovaných v eurech. Navzdory výkyvům na trhu v uplynulém roce byla Komise schopna včas splnit všechny své závazky týkající se vyplácení finančních prostředků v rámci nástroje NextGenerationEU a nadále plnit své cíle spočívající v účinném a účelném získávání finančních prostředků na trzích.
V červnu 2022 Komise oznámila svůj plán financování na období od června do konce prosince 2022. V souladu s tímto plánem financování získala Komise pro nástroj NextGenerationEU dalších 50 miliard EUR v rámci dlouhodobého financování, které bylo doplněno emisemi krátkodobých pokladničních poukázek EU. Vydané dluhopisy byly kombinací konvenčních a zelených dluhopisů, plně v souladu s rámcem zelených dluhopisů nástroje NextGenerationEU. Díky těmto transakcím dosáhla celková nesplacená výše dluhopisů nástroje NextGenerationEU 171 miliard EUR, z čehož 36,5 miliardy EUR bylo získáno vydáním zelených dluhopisů. Celková částka nesplacených pokladničních poukázek EU ke konci prosince činila 17 miliard EUR 28 .
V prosinci 2022 Komise oznámila svůj plán financování na období od ledna do konce června 2023, který zahrnoval operace dlouhodobého financování ve výši až 80 miliard EUR. Nakonec bylo vydáno 78 miliard EUR v dluhopisech EU s průměrnou splatností přibližně čtrnáct let. V prvním pololetí roku 2023 Komise rovněž vydala tříměsíční a šestiměsíční pokladniční poukázky EU prostřednictvím dražeb konaných jednou za dva měsíce s cílem pokrýt potřeby krátkodobého financování, přičemž na konci června 2023 zůstalo nesplaceno 17,9 miliardy EUR v pokladničních poukázkách. Ve dvanácti dražbách bylo vydáno 24 pokladničních poukázek EU, přičemž průměrná výše každé z nich činila přibližně 1 miliardu EUR.
Díky těmto úspěšným emisím byla EU schopna pokračovat v plynulém financování plánů pro oživení a odolnost členských států prostřednictvím včasného vyplácení výnosů. Komise vyplatila veškeré finanční prostředky členským státům v rámci Nástroje pro oživení a odolnost neprodleně poté, co nabyly splatnosti, v průměru do šesti pracovních dnů od povolení vyplacení finančních prostředků. Nebyla zaznamenána žádná zpoždění.
Rámec pro zelené dluhopisy
V roce 2020 Komise oznámila, že 30 % dluhopisů nástroje NextGenerationEU (NGEU) bude vydáno jako zelené dluhopisy. Komise tím splnila svůj závazek k udržitelnému financování, uvedla na trh nové vysoce hodnocené a likvidní zelené aktivum, umožnila přístup k zeleným investicím širokému okruhu investorů a posílila úlohu Evropské unie a eura na trzích udržitelného financování.
Výnosy ze zelených dluhopisů nástroje NextGenerationEU financují podíl výdajů Nástroje pro oživení a odolnost, které souvisejí s klimatem. Každý členský stát musí vyčlenit alespoň 37 % celkové hodnoty svého národního plánu pro oživení a odolnost na investice a reformy, které souvisejí s klimatem. Členské státy tento cíl překonaly a odhadované výdaje v oblasti klimatu nyní činí přibližně 40 %.
Komise vydala svůj první zelený dluhopis nástroje NextGenerationEU v říjnu 2021. Prostřednictvím tohoto dluhopisu s patnáctiletou dobou splatnosti získala Komise 12 miliard EUR, jedná se tedy celosvětově o dosud největší transakci se zelenými dluhopisy.
Výdaje na zelené dluhopisy nástroje NextGenerationEU se doposud týkaly především energetické účinnosti (47,6 % přidělených výdajů) a čisté dopravy a infrastruktury (42 %). Z devíti kategorií výdajů, na které lze výnosy ze zelených dluhopisů nástroje NextGenerationEU přidělit, je třetí největší kategorií výdajů (5,6 % výdajů) přizpůsobování se změně klimatu.
2.6. Kontroly a audit při provádění Nástroje pro oživení a odolnost
Nástroj pro oživení a odolnost je založen na výkonnosti. Platby Komise členským státům jsou založeny na uspokojivém plnění předem stanovených milníků a cílů vymezených v plánech pro oživení a odolnost. Pro každý plán pro oživení a odolnost stanoví prováděcí rozhodnutí Rady související soubor milníků a cílů a příslušnou částku pro každou splátku. Zákonnost a správnost plateb v rámci Nástroje pro oživení a odolnost je tedy založena výhradně na uspokojivém splnění milníků a cílů. Členské státy jsou příjemci prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost, které po vyplacení plynou do vnitrostátního rozpočtu.
Kontrolní rámec Nástroje pro oživení a odolnost je přizpůsoben jedinečné povaze Nástroje pro oživení a odolnost jakožto výdajového programu EU a je založen na dvou hlavních pilířích: na jedné straně zákonnost a správnost transakcí, za které odpovídá především Komise, a na druhé straně ochrana finančních zájmů Unie, za kterou odpovídají především členské státy, nicméně zvláštní kontroly v této oblasti provádí rovněž Komise.
Komise ještě více posílila spolehlivost kontrolního rámce Nástroje pro oživení a odolnost a své auditní činnosti. Výsledky auditu ani připomínky nezjistily žádná zásadní nebo vysoká rizika, která jsou uvedena v prohlášení o věrohodnosti předloženém generálním ředitelem GŘ ECFIN ve výroční zprávě o činnosti 29 , která se týká Nástroje pro oživení a odolnost.
Kontroly legality a správnosti závazků a plateb
Kontrolní rámec Komise zahrnuje dvě úrovně: kontroly ex ante před provedením platby a následné audity ex post.
Pokud členský stát předloží žádost o platbu, Komise pomocí kontroly ex ante posoudí uspokojivé splnění každého milníku a cíle, jež členský stát uvedl jako dokončené. Aby se ověřilo, zda byly milníky a cíle uspokojivě splněny, posuzují důkazy předložené členským státem specializované týmy pro jednotlivé země složené ze zástupců všech útvarů Komise. Komise může požádat o další informace a může rozhodnout o provedení dalších kontrol s cílem získat nezbytné doplňující ujištění o dosažení milníků a cílů před provedením platby. Nejsou-li některé milníky a cíle uspokojivě splněny, může být platba částečně pozastavena.
V roce 2022 Komise posoudila třináct žádostí o platbu, které se týkaly 366 milníků a cílů, a dospěla k závěru, že všechny milníky a cíle byly uspokojivě splněny. Proto nebylo v roce 2022 nutné platby pozastavit ani snížit.
Komise rovněž provádí audity ex post týkající se milníků a cílů založené na posouzení rizik, jejichž cílem je získat dodatečnou jistotu, že informace poskytnuté členským státem jsou pravdivé. V souladu se svou auditní strategií provedla Komise za rok 2022 sedm auditů ex post u milníků a cílů týkajících se prvních žádostí o platbu předložených Francií, Chorvatskem, Itálií, Portugalskem a Rumunskem, jakož i druhé žádosti o platbu předložené Chorvatskem a Španělskem. Na základě posouzení rizik se audit týkal všech patnácti milníků a cílů označených jako „vysoce rizikové“ a dvanácti milníků a cílů označených jako „středně rizikové“. V roce 2023 je prováděno dalších sedm auditů žádostí o platbu předložených Rakouskem, Českem, Dánskem, Řeckem, Lucemburskem, Slovenskem a Španělskem. Na základě dosud vydaných závěrečných auditních zpráv dospěla Komise k závěru, že milníky a cíle, které byly předmětem auditu, byly uspokojivě splněny. Pokud by Komise ex post usoudila, že milník nebo cíl nebyl uspokojivě splněn, zahájila by finanční opravy s cílem získat zpět neoprávněně vyplacenou část platby.
Kontroly k zajištění odpovídající ochrany finančních zájmů Unie způsobem stanoveným v článku 22 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost
Každý členský stát musí zavést a udržovat účinné a efektivní kontrolní systémy a přijmout vhodná opatření na ochranu finančních zájmů Unie. Každý členský stát musel ve svém národním plánu pro oživení a odolnost podrobně popsat svůj vnitrostátní kontrolní systém a Komise tyto systémy ohodnotila buď jako „odpovídající“ (A), nebo jako „nedostatečné“ (C). Pokud by byla opatření navržená členským státem vyhodnocena jako nedostatečná, nebylo by možné plán schválit. Při posuzování pěti plánů pro oživení a odolnost schválených v roce 2022 po přijetí předchozí výroční zprávy dospěla Komise k závěru, že tyto plány mají odpovídající kontrolní systém, jako tomu bylo u ostatních 22 plánů pro oživení a odolnost. Stejně jako v předchozích posouzeních i v roce 2022 Komise u každého z pěti kladně posouzených plánů pro oživení a odolnost zjistila určité nedostatky a vyzvala dotčené členské státy k přijetí dodatečných nápravných opatření tak, že do svých příslušných plánů pro oživení a odolnost doplní konkrétní milníky týkající se auditu a kontroly. Odpovídající milníky a cíle jsou uvedeny v příloze prováděcího rozhodnutí Rady a musí být splněny před provedením jakékoli řádné platby. Po obdržení příslušné žádosti o platbu Komise posoudí, zda byly tyto konkrétní milníky týkající se auditu a kontroly uspokojivě splněny, a analyzuje předložená prohlášení řídícího subjektu a shrnutí auditu.
Kromě toho Komise v souladu se svou auditní strategií provádí audity systémů, které vycházejí z informací, jež má Komise k dispozici, a ze souhrnů auditů a prohlášení řídícího subjektu předložených členskými státy spolu s jejich žádostmi o platbu. V rámci auditů systémů Komise kontroluje postupy zavedené v členských státech pro prevenci, odhalování a nápravu podvodů, korupce a střetu zájmů, jakož i dvojího financování. To zahrnuje i kontroly založené na rizicích prováděné u systémů pro shromažďování a uchovávání údajů o příjemcích, zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích, subdodavatelích a skutečných majitelích. Komise je oprávněna získat zpět finanční prostředky nebo uložit finanční opravy, pokud členské státy zjistily a nenapravily případy podvodu, korupce nebo střetu zájmů nebo pokud se členské státy dopustí závažného porušení povinností obsažených v dohodách o financování a o půjčce.
Komise v roce 2022 provedla šestnáct auditů systémů 30 a v roce 2023 provedla prozatím dalších jedenáct auditů 31 , přičemž v příslušných případech vydala doporučení s přísnými lhůtami pro provedení, a do konce roku 2023 provede alespoň jeden audit ve všech členských státech. Komise v rámci svých auditů také kontroluje, zda systémy členských států obecně stanoví a kontrolují soulad s pravidly EU a členských států, včetně konkrétních prvků zadávání veřejných zakázek a pravidel v oblasti státní podpory. V návaznosti na doporučení Evropského účetního dvora Komise ještě více zintenzivnila svou auditní činnost, aby zahrnovala například cílenější audity systémů v případě zjištění nedostatků nebo rizik.
Kromě toho Komise provádí také audity činnosti vnitrostátních auditních orgánů v členských státech. Cílem těchto auditů týkajících se dodržování předpisů je posoudit spolehlivost činností prováděných na vnitrostátní úrovni, a to jak v oblasti auditů milníků a cílů, tak auditů prováděných ve vnitrostátních kontrolních systémech, aby byl zajištěn soulad s předpisy EU a vnitrostátními předpisy a ochrana finančních zájmů EU.
2.7. Informační činnost týkající se provádění plánů pro oživení a odolnost a transparentnosti
Interinstitucionální dialog a výměny
Komise od začátku provádění Nástroje pro oživení a odolnost úzce spolupracuje s Evropským parlamentem a Radou. Komise i nadále neprodleně sdílí s Evropským parlamentem i Radou za stejných podmínek všechny plány pro oživení a odolnost a upravené plány předložené členskými státy, jakož i všechna předběžná posouzení žádostí o platby. Tím je zajištěn transparentní tok informací a v celé fázi provádění je zajištěna úzká spolupráce mezi orgány.
S Evropským parlamentem Komise pořádá pravidelná setkání, na kterých se projednávají horizontální témata týkající se Nástroje pro oživení a odolnost. Od zřízení Nástroje pro oživení a odolnost byla Komise pozvána na jedenáct dialogů o oživení a odolnosti na vysoké úrovni, kterých se zúčastnila. Komise dále udržuje pravidelný kontakt s poslanci Evropského parlamentu v rámci stálé pracovní skupiny společných výborů ECON-BUDG, přičemž se celkem zúčastnila 32 zasedání. Kromě toho je Komise pravidelně zvána na zasedání různých dalších výborů s cílem vyměnit si stanoviska k záležitostem týkajícím se Nástroje pro oživení a odolnost, což se týká i výborů REGI, CONT a ENVI. Komise zveřejňuje všechny prezentace přednesené v rámci stálé pracovní skupiny na zvláštní internetové stránce 32 .
Komise rovněž zřídila neformální skupinu odborníků, která si s členskými státy vyměňuje stanoviska k provádění Nástroje pro oživení a odolnost, a pravidelně organizuje výměny stanovisek a osvědčených postupů. Tato skupina je důležitým fórem pro diskusi odborníků z členských států i Komise o průřezových aspektech Nástroje pro oživení a odolnost. Témata projednávaná v této skupině jsou velmi různorodá, od finančních záležitostí přes správu a řízení až po audit a kontrolu, jakož i otázky týkající se konkrétních politických oblastí. Devatenácté zasedání v březnu 2023 bylo například věnováno pomoci členským státům se zahrnutím a začleněním aspektů rovnosti do kapitoly REPowerEU a do revidovaných plánů pro oživení a odolnost. Na dvacátém zasedání v květnu 2023 byly rovněž řešeny otázky správní kapacity a tyto otázky budou podrobněji projednávány na dalším zasedání plánovaném na podzim 2023. Skupina odborníků usnadňuje a podporuje výměnu osvědčených postupů týkajících se mnoha prvků provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou programy jednání, zápisy, zprávy, stanoviska, doporučení a další, na zvláštní internetové stránce 33 .
Komise dosud uspořádala 21 zasedání neformální skupiny odborníků pro Nástroj pro oživení a odolnost. V prosinci 2022 uspořádala Komise první celodenní fyzické zasedání se všemi odborníky z členských států. Na tomto šestnáctém zasedání skupiny členské státy představily své osvědčené postupy ve třech oblastech: 1) úloha koordinačního orgánu a řízení provádění Nástroje pro oživení a odolnost; 2) zapojení zúčastněných stran do přípravy a provádění plánů pro oživení a odolnost a 3) aspekty komunikace a viditelnosti týkající se Nástroje pro oživení a odolnost. Další fyzické zasedání skupiny odborníků se očekává na podzim 2023.
Požadavky na komunikaci a viditelnost
Stejně jako u jiných fondů Unie jsou členské státy povinny zajistit, aby příjemci finančních prostředků Unie v rámci Nástroje pro oživení a odolnost uvedli původ a zajistili zviditelnění těchto finančních prostředků. V tomto ohledu stanoví čl. 34 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, jenž je proveden článkem 10 dohod o financování mezi Komisí a členskými státy, řadu požadavků na komunikaci a viditelnost. Tyto požadavky zahrnují vypracování komunikační strategie, případně vyobrazení loga EU a uvedení vhodného prohlášení o financování a vytvoření a udržování jednotného internetového portálu. Navzdory povinnostem, které členské státy mají v oblasti komunikace a viditelnosti, z výsledků průzkumu Eurobarometr z roku 2022 34 vyplývá, že občané EU sice dobře vědí o tom, že byly pro jejich země vypracovány plány pro oživení a odolnost (a o existenci rozdílů mezi členskými státy), ale nemají dostatečné povědomí o tom, že tyto plány jsou financovány (plně nebo částečně) Evropskou unií. Členské státy by proto měly zintenzívnit své úsilí. Komise i nadále vede s členskými státy jednání, jejichž cílem je zajistit plnění jejich povinností. Na dodržování požadavků v oblasti komunikace se rovněž systematicky zaměřují audity ex post týkající se milníků a cílů, které provádí Komise. Komise poskytuje členským státům pokyny prostřednictvím dvoustranných výměn a sítě INFORM EU, která sdružuje pracovníky pro komunikaci z členských států a Komise pro všechny fondy EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost. V této souvislosti Komise rovněž nadále poskytuje podporu členským státům při provádění komunikačních strategií obsažených v plánech pro oživení a odolnost. Osm členských států se v současné době účastní projektu podporovaného z Nástroje pro technickou podporu pro více zemí, který je zaměřen na budování kapacit pro účinnou komunikaci o přínosech plánů pro oživení a odolnost.
Interaktivní mapa projektů podpořených z Nástroje pro oživení a odolnost
Urychlené provádění Nástroje pro oživení a odolnost a efektivní plnění jeho cílů vyžaduje stále vyšší úroveň transparentnosti, pokud jde o jeho fungování a konkrétní využívání přidělených finančních prostředků členskými státy. Za tímto účelem Komise pravidelně zveřejňuje informace na internetových stránkách zřízených pro Nástroj pro oživení a odolnost 35 (včetně informací o jednotlivých plánech pro oživení a odolnost na stránkách věnovaných jednotlivým zemím 36 ) a zřídila srovnávací přehled oživení a odolnosti 37 , který poskytuje informace v reálném čase o vyplacených finančních prostředcích a pokroku dosaženém členskými státy, jakož i další údaje, ukazatele a tematické analýzy.
Pro zajištění větší viditelnosti a transparentnosti Nástroje pro oživení a odolnost spustila Komise interaktivní mapu projektů 38 podporovaných z Nástroje pro oživení a odolnost v jednotlivých členských státech. Tato mapa poskytuje přehled vybraných reforem a investic, ukazuje jejich zeměpisnou polohu a nabízí informace o jejich aktuálním stavu. Obsahuje také odkazy na online zdroje, které poskytují podrobnější informace, jako jsou vnitrostátní internetové stránky Nástroje pro oživení a odolnost a případně i internetové stránky konkrétních projektů financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost. Mapa byla oficiálně spuštěna 31. března 2023. Bude pravidelně aktualizována a budou do ní doplňovány další informace o provádění. První aktualizace se uskutečnila 24. května 2023, přičemž celkový počet projektů, které byly k tomuto datu ze všech členských států představeny, přesáhl 430.
Mapa projektů podpořených z Nástroje pro oživení a odolnost
Koneční příjemci v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
Nařízení o plánu REPowerEU zvýšilo transparentnost, pokud jde o využívání finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost, tím, že členským státům uložilo novou povinnost zveřejňovat údaje o konečných příjemcích. Z pohledu Nástroje pro oživení a odolnost je konečný příjemce chápán jako poslední subjekt, který obdrží finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost a není dodavatelem ani subdodavatelem, například občané, regionální nebo místní orgány nebo malé a střední podniky, a jako takový může být právnickou nebo fyzickou osobou. Nový článek 25a pozměněného nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby členské státy vytvořily veřejně přístupný a snadno použitelný portál, ve kterém zveřejní údaje o 100 konečných příjemcích, kteří dostávají nejvyšší částku finančních prostředků na provádění opatření v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, a aby tyto údaje dvakrát ročně aktualizovaly 39 . Komise je pověřena centralizací a zveřejněním těchto údajů spolu s odkazy na vnitrostátní portály členských států ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti.
Aby usnadnila zveřejňování údajů o 100 největších konečných příjemcích a zajistila srovnatelnost, konzistentnost a rovné zacházení, poskytla Komise členským státům za tímto účelem pokyny, a to i v rámci dvacátého a jednadvacátého zasedání neformální skupiny odborníků pro provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy by měly podávat zprávy o všech opatřeních zahrnutých do plánů pro oživení a odolnost, u nichž již došlo k vyplacení finančních prostředků konečnému příjemci, bez ohledu na to, zda členský stát již podal žádost o platbu a obdržel finanční prostředky v rámci nástroje, neboť členské státy dostávají řádné platby ex post, jakmile Komise posoudí, že příslušné milníky a cíle byly uspokojivě splněny. Aby byla zajištěna konzistentnost a soudržnost při poskytování údajů ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti, požádala Komise členské státy o to, aby poskytovaly strukturované údaje prostřednictvím jejího informačního nástroje pro Nástroje pro oživení a odolnost s názvem FENIX a k tomuto účelu vytvořené šablony.
K dnešnímu dni poskytlo údaje o 100 konečných příjemcích, kteří obdrželi nejvyšší částku finančních prostředků na provádění opatření uvedených ve svých plánech pro oživení a odolnost, patnáct členských států, a tyto údaje byly rovněž zveřejněny ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti 40 . Ve svých pokynech k plánům pro oživení a odolnost v souvislosti s plánem REPowerEU zveřejněných v únoru 2023 Komise navrhla, aby první informace byly poskytnuty souběžně s pololetními zprávami v dubnu 2023. Mnoho členských států se těmito pokyny řídilo a na svých vnitrostátních portálech údaje o 100 největších konečných příjemcích již zveřejnilo. Z šestnácti členských států, které údaje poskytly, jich většina (dvanáct členských států, konkrétně Česko, Chorvatsko, Německo, Maďarsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Portugalsko, Rakousko, Slovensko, Slovinsko, Švédsko) zveřejnila údaje na svých vnitrostátních portálech a předložila strukturované údaje Komisi, zatímco tři členské státy (Estonsko, Finsko a Polsko) zveřejnily údaje na svém vnitrostátním portálu. Vzhledem k tomu, že povinnost zveřejňovat a aktualizovat údaje dvakrát ročně počínaje dnem 1. března 2023, kdy vstoupilo v platnost nařízení o plánu REPowerEU, mají všechny členské státy, očekává se, že své údaje o 100 největších konečných příjemcích v rámci svých plánů pro oživení a odolnost v roce 2023 zveřejní i zbývající členské státy.
Komise vyzývá členské státy, které dosud nepředložily údaje o 100 největších konečných příjemcích, aby tak neprodleně učinily, a splnily tak právní požadavky nařízení a zajistily nezbytnou transparentnost příjemců finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost.
Analýza údajů o největších konečných příjemcích v jednotlivých členských státech může pro provádění Nástroje pro oživení a odolnost poskytnout cenné informace a poznatky. Tyto údaje umožňují zvýšit transparentnost, pokud jde o toky finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost a dopad Nástroje pro oživení a odolnost v praxi, a dále doplňují údaje o provádění plánů pro oživení a odolnost, které jsou již k dispozici, například o splněných milnících a cílech a o vyplacených finančních prostředcích v jednotlivých pilířích.
Výše plateb 100 poskytnutých největším konečným příjemcům se v členských státech, ve kterých jsou údaje k dispozici, výrazně liší. Lze to vysvětlit rozdílným přidělováním finančních prostředků členskými státy a různorodou povahou plánů pro oživení a odolnost jednotlivých členských států. Nejvyšší částka, kterou obdržel konečný příjemce uvedený na seznamu, přesahuje 20 miliard EUR, zatímco nejnižší částka činí 2 450 EUR. Průměrná hodnota všech obdržených částek je téměř 49 milionů EUR a střední hodnota je výrazně nižší, přibližně 3 miliony EUR. Pokud jde o rozdělení finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost mezi 100 největších konečných příjemců a příslušné nejvyšší a nejnižší obdržené částky, lze v každém členského státě pozorovat podobné rozdíly (viz obrázek 11).
Obrázek 11: Rozdělení finančních prostředků mezi největší konečné příjemce podle členských států 41 42
Zdroj: Vlastní výpočet Evropské komise na základě údajů o konečných příjemcích poskytnutých členskými státy.
Většina z deseti největších konečných příjemců jsou veřejné subjekty a opatření, na která obdržely finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost, jsou poměrně rovnoměrně rozdělena mezi jednotlivé pilíře politiky Nástroje pro oživení a odolnost. Podle odhadů Komise jsou v průměru téměř dvě třetiny z deseti největších konečných příjemců veřejné subjekty a přibližně 27 % jsou soukromé subjekty (charakter zbývajících konečných příjemců je smíšený) 43 . Celkově představuje podíl finančních prostředků, které obdrželo deset největších konečných příjemců v každém členském státě (v šestnácti členských státech, od nichž jsou údaje k dispozici), 12,7 % všech finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost, které těchto šestnáct členských států obdrželo. Podíl finančních prostředků, které obdržely soukromé subjekty v rámci deseti největších příjemců, představuje přibližně 1,9 % všech finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost obdržených těmito šestnácti členskými státy. Kromě těchto příjemců existuje v plánech pro oživení a odolnost mnoho dalších investic a programů, které jsou konkrétněji zaměřeny na malé a střední podniky. Jednoznačné informace o tom, které politické cíle a která široká odvětví finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost podpořily, může rovněž poskytnout analýza souvisejících opatření, na něž koneční příjemci obdrželi finanční prostředky. Z dostupných údajů 44 pro 100 největších konečných příjemců vyplývá, že související opatření jsou mezi šest pilířů politiky rozdělena poměrně rovnoměrně (viz obrázek 12), což podporuje tvrzení, že Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje členským státům podporu, která představuje komplexní a vyváženou reakci na hospodářskou a sociální situaci. Z údajů, které jsou doposud k dispozici, rovněž vyplývá, že největší koneční příjemci v rámci Nástroje pro oživení a odolnost se většinou podíleli na provádění opatření přispívajících k digitální transformaci, v těsném závěsu jsou pak investice do inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, do sociální a územní soudržnosti a zelené investice, což prokazuje význam, který členské státy přikládají urychlení hospodářského a sociálního oživení po krizi COVID-19 a přípravě ekonomik, společností a veřejné správy EU na zelenou a digitální transformaci, a to společně s fondy politiky soudržnosti 45 .
Obrázek 12: Příspěvek obdržených částek a souvisejících opatření, na něž 100 největších konečných příjemců dostává podporu, k šesti pilířům politiky 46
Zdroj: Vlastní výpočet Evropské komise na základě údajů o konečných příjemcích poskytnutých členskými státy.
Nejvyšší platby jsou spojeny s projekty v oblasti infrastruktury, digitalizace a mobility, přičemž koneční příjemci nejčastěji obdrželi finanční podporu na opatření v oblasti vzdělávání a další investice do lidského kapitálu. Nejvyšší částky finančních prostředků, které koneční příjemci obdrželi v členských státech, od nichž jsou údaje k dispozici, se týkají investic do územní infrastruktury a služeb, elektronické veřejné správy a digitálních veřejných služeb a udržitelné mobility, tedy do politických oblastí, v nichž jsou investice obvykle rozsáhlé a nákladnější. Pokud se místo obdržených částek zohlední počet souvisejících opatření, vyjde najevo, že 100 největších konečných příjemců nejčastěji obdrželo finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost na provádění opatření v oblasti všeobecného, odborného a vysokoškolského vzdělávání, elektronické veřejné správy a digitálních veřejných služeb, lidského kapitálu v oblasti digitalizace a energetické účinnosti. Odráží to důraz, který mnoho členských států ve svých plánech klade na opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace zaměstnanců, nezaměstnaných osob a širšího obyvatelstva pro digitální transformaci, jakož i na další rozvoj zelené a digitální transformace.
Do budoucna bude Komise nadále dostupné údaje přezkoumávat, díky čemuž bude moci vyvodit závěry ohledně provádění nástroje. Údaje od 100 největších příjemců budou rovněž doplněny do výše uvedené interaktivní mapy projektů podpořených z finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost.
Každoroční akce týkající se Nástroje pro oživení a odolnost
Každoroční akce jsou významnou příležitostí k informování o provádění Nástroje pro oživení a odolnost na vnitrostátní úrovni. Požadavek, aby Komise a členské státy prováděly společné komunikační činnosti ohledně financování z Nástroje pro oživení a odolnost, je zakotven v článku 34 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a v článku 10 dohod o financování. Na těchto akcích se setkávají klíčové orgány, zúčastněné strany (včetně sociálních partnerů a zástupců občanské společnosti) a příjemci podpory z Nástroje pro oživení a odolnost, aby mimo jiné diskutovali o pokroku při provádění různých projektů navržených členskými státy v jejich národních plánech pro oživení a odolnost. K účasti na těchto akcích jsou přizvány také kontaktní kanceláře Evropského parlamentu v členských státech, vnitrostátní zástupci Evropského hospodářského a sociálního výboru (EHSV) a Výboru regionů (VR).
Do 1. září 2023 se uskutečnilo 22 každoročních akcí v 22 členských státech. Spolupráce v oblasti komunikace o Nástroji pro oživení a odolnost mezi úředníky odpovědnými za evropský semestr v rámci zastoupení Komise a vnitrostátními správními orgány funguje dobře. Společné úsilí při pořádání každoročních akcí s vysokými představiteli členských států a Komise zlepšuje viditelnost Nástroje pro oživení a odolnost. Tyto akce poskytují vynikající příležitosti pro zapojení sdělovacích prostředků, čímž se rozšiřuje okruh veřejnosti nad rámec běžných zúčastněných stran a je zajištěn širší dosah. Většina akcí byla také přenášena živě a záznamy z nich, stejně jako další komunikační materiály, jsou k dispozici na stránkách jednotlivých zemí na internetových stránkách věnovaných Nástroji pro oživení a odolnost a srovnávacímu přehledu oživení a odolnosti. Další akce, jež se zaměří na pokrok při provádění plánů pro oživení a odolnost, včetně nově přijatých kapitol REPowerEU, se plánují na konci roku 2023 a v následujícím roce.
Konzultace se zúčastněnými stranami
Členské státy zaujaly v rámci přípravy a provádění svých příslušných plánů pro oživení a odolnost různé přístupy ke konzultacím se zúčastněnými stranami. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby členské státy v rámci svých plánů pro oživení a odolnost poskytly shrnutí provedených konzultací se zúčastněnými stranami, včetně sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a místních a regionálních orgánů. Revidované nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby členské státy poskytly další shrnutí výsledků konzultačního procesu se zúčastněnými stranami, včetně místních a regionálních orgánů, o opatřeních zahrnutých do kapitoly REPowerEU. Shrnutí by mělo obsahovat i popis toho, jak byla při navrhování opatření provádějících plán REPowerEU zohledněna obdržená zpětná vazba, a údaj o tom, jakým způsobem bude v průběhu provádění k této zpětné vazbě nadále přihlíženo. Zúčastněné strany poskytly Komisi celkově různorodou zpětnou vazbu ke konzultačním procesům na vnitrostátní úrovni, a to od pravidelných a podrobných konzultací až po ty omezenější. Zapojení místních a regionálních orgánů do četných politických opatření obsažených v programech bylo často nerovnoměrné. To je částečně zapříčiněno rozdílným tempem provádění reforem a investic a složitou a různorodou povahou opatření obsažených v plánech pro oživení a odolnost v některých členských státech. Začlenění kapitoly REPowerEU je proto jedinečnou příležitostí, jak připravit půdu pro větší zapojení všech příslušných zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a místních a regionálních orgánů.
Ve fázi provádění Komise vyzývala a nadále vyzývá všechny členské státy, aby se do spolupráce se sociálními partnery, místními a regionálními orgány a dalšími zúčastněnými stranami, zejména se zástupci organizací občanské společnosti, aktivně a účinně zapojily prostřednictvím pravidelných výměn. Provádění plánů pro oživení a odolnost je příležitostí zapojit se také do širších činností v oblasti koordinace hospodářské politiky, politiky zaměstnanosti, sociální politiky a politiky udržitelnosti a přispěje ke společné identifikaci výzev a nalezení řešení. Účinné zapojení je skutečně zásadní, neboť příspěvky od zúčastněných stran a jejich zapojení pomohou zajistit, aby byly plánované reformy a investice provedeny řádně, úspěšně a včas. Příslušné zúčastněné strany navíc slouží jako horizontální platforma pro výměnu názorů na provádění a zajišťují úzkou spolupráci. V lednu 2023 zveřejnila Komise sdělení o posílení sociálního dialogu v EU 47 , jakož i návrh doporučení Rady o úloze sociálního dialogu, který byl přijat Radou dne 12. června 2023. Doporučení vyzývá členské státy k tomu, aby zajistily systematické, smysluplné a včasné zapojení sociálních partnerů do tvorby a provádění politik zaměstnanosti a sociálních politik a, v příslušných případech, hospodářských a jiných veřejných politik, a to i v rámci evropského semestru.
Informační činnost ve vztahu ke sdělovacím prostředkům
Komise již od zřízení Nástroje pro oživení a odolnost intenzivně informuje o jeho provádění sdělovací prostředky. Poskytuje informace vnitrostátním zpravodajům a odborným novinářům, aby tak zajistila široké pokrytí hlavních otázek týkajících se Nástroje pro oživení a odolnost a jeho praktického provádění a hluboké porozumění ze strany široké veřejnosti, přičemž vydala více než 200 tiskových zpráv a tiskových materiálů a s podporou zastoupení Komise uspořádala řadu tiskových konferencí a technických brífinků jak v Bruselu, tak v členských státech. Komise rovněž podrobně a včas odpovídala na dotazy vnitrostátních i mezinárodních novinářů, a to v písemné i ústní formě, a řešila tak jejich neutuchající velký zájem o tento nástroj.
Další komunikační činnosti týkající se Nástroje pro oživení a odolnost prováděné zastoupeními Evropské komise v členských státech
Informování o přínosech národních plánů pro oživení a odolnost je také hlavním komunikačním úkolem všech zastoupení Evropské komise v členských státech. Kromě „každoročních akcí“ se v úzké spolupráci s úředníky odpovědnými za evropský semestr a dalšími týmy v rámci zastoupení realizuje řada dalších informačních činností. V mnoha případech jsou do komunikačních činností zapojeny také zúčastněné strany, vnitrostátní a regionální orgány a další externí partneři. O dopadu národních plánů pro oživení a odolnost na ekonomiku a kvalitu života občanů se také široce diskutuje při veřejných diskusích a mediálních akcích.
3.Příspěvek nástroje k cílům Nástroje pro oživení a odolnost
Podle článku 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost by reformy a investice zahrnuté do plánů pro oživení a odolnost měly přispívat k šesti pilířům politiky 48 , které vymezují oblast působnosti nástroje, přičemž se přihlíží ke konkrétní situaci a výzvám členských států. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost rovněž požaduje, aby každý členský stát věnoval alespoň 37 % celkových prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost na opatření přispívající k cílům v oblasti klimatu a alespoň 20 % celkových přidělených prostředků na digitální cíle, a to na základě odhadu nákladů na tato opatření ex ante.
Komise vypracovala metodiku pro podávání zpráv o příspěvku každého plánu k šesti pilířům nástroje, kdy je každé (dílčí) opatření označeno v rámci jedné primární a jedné sekundární politické oblasti (podle seznamu politických oblastí sestaveného Komisí), jež jsou spojeny s jedním ze šesti pilířů, což odráží skutečnost, že reforma nebo investice mohou souviset s několika pilíři. Podávání zpráv o jednotlivých pilířích je v možném rozsahu v souladu s dalšími postupy označování (klima, digitální oblast, sociální výdaje). Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přispívajících ke každému pilíři politiky je znázorněn na Obrázku 13.
Obrázek 13: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přispívajících ke každému pilíři politiky
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma ze šesti pilířů politiky, celkový příspěvek ke všem pilířům uvedeným v tomto grafu proto představuje 200 % finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených jednotlivým členským státům. Procentní podíly znázorňující příspěvek k pilířům zelené a digitální transformace se liší od procentních podílů znázorňujících příspěvek k cílům v oblasti klimatu a digitalizace, které se vypočítávají podle jiné metodiky (podrobně popsané v přílohách VI a VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost). Modře zbarvené (spodní) části představují opatření, která byla označena a přidělena pilíři jako primární politická oblast, zatímco červeně zbarvené (horní) části představují opatření označená jako sekundární politická oblast.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti
3.1. Příspěvek nástroje k zelené transformaci (pilíř 1)
Nástroj pro oživení a odolnost pomůže dosáhnout cílů EU týkajících se snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Opatření podporovaná Nástrojem pro oživení a odolnost přispívají k naplňování cílů EU v oblasti klimatu tím, že podporují udržitelnou mobilitu, zvyšují energetickou účinnost a podporují hojnější využívání obnovitelných zdrojů energie. Zajistí také pokrok v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a dalších environmentálních cílů, jako je snižování znečištění ovzduší, podpora oběhového hospodářství nebo obnova a ochrana biologické rozmanitosti. Celkem 254 miliard EUR 49 – neboli 50 % celkových finančních prostředků členských států, které byly dosud přiděleny – bylo vyčleněno na opatření přispívající k pilíři týkajícímu se zelené transformace, která lze rozdělit do jedenácti politických oblastí (viz obrázek 14) 50 .
Obrázek 14: Rozdělení výdajů na podporu zelené transformace podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Reformy a investice, které podporují cíle v oblasti klimatu stanovené v plánech pro oživení a odolnost členských států, překročily cíl 37 % celkových přidělených finančních prostředků stanovený v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost (obrázek 15). Celkové odhadované výdaje na oblast klimatu v přijatých plánech činí 204 miliard EUR, což je přibližně 40 % z celkových prostředků přidělených na plány na základě výpočtu podle metodiky pro klimatické označování 51 .
Obrázek 15: Příspěvek k cílům v oblasti klimatu jako podíl prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost
Poznámka: Plány pro oživení a odolnost musely specifikovat a zdůvodnit, do jaké míry každé opatření plně (100 %) nebo částečně (40 %) přispívá k cílům v oblasti klimatu, případně že a proč na ně nemá žádný dopad (0 %). Příspěvky k cílům v oblasti klimatu byly vypočteny na základě příloh VI a VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Kombinace koeficientů s odhady nákladů každého opatření umožňuje vypočítat, nakolik plány přispívají k cílům v oblasti klimatu.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Ze 705 dosud uspokojivě splněných milníků a cílů 52 jich 261 přispívá k pilíři 1, z toho 246 milníků a cílů je uspokojivě splněno od 1. března 2022, tj. od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost. Od 1. března 2022 bylo při zohlednění primárních a sekundárních politických oblastí dosaženo největšího pokroku v politických oblastech energetické účinnosti (63 milníků a cílů splněných u 52 opatření od 1. března 2022), udržitelné mobility (60 milníků a cílů u 47 opatření) a obnovitelné energie a sítí (40 milníků a cílů u 30 opatření) (obrázek 16). Většina milníků a cílů je prvním krokem při provádění opatření přispívajících k zelené transformaci. Několik příkladů opatření provedených od 1. března 2022 v pilíři týkajícím se zelené transformace je uvedeno v rámečku níže.
Obrázek 16: Počet opatření v pilíři 1 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Zdroj: Evropská komise
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace Reformy ØSlovensko schválilo právní předpisy, které mají zlepšit nakládání s odpady ve stavebním a demoličním odvětví. ØŘecko zavedlo reformu s cílem zefektivnit a digitalizovat rámec pro udělování licencí pro obnovitelné zdroje energie a přijalo zákon o zavedení systému záruk původu, který má podpořit energie z obnovitelných zdrojů pro domácnosti. ØDánsko zavedlo reformu, která zahrnuje vyšší zdanění emisí skleníkových plynů, jež motivuje dánské podniky ke snižování emisí, a daňové odpočty podporující zelené investice. Investice ØBulharsko zavedlo investice na podporu ekologických a efektivních služeb veřejné dopravy a reformu na podporu ekologické transformace energetiky. Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje 110,5 milionu EUR na výstavbu úseku linky č. 3 sofijského metra o celkové délce 3 km a třech stanicích, který bude cestujícím poskytovat čistou, rychlou a efektivní veřejnou dopravu s intermodálními spoji. Očekává se, že investice umožní od roku 2026 přepravit v průměru 7,6 milionu cestujících ročně a povede ke snížení emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší. Stanice Lékařská univerzita na lince metra č. 3
Autorská práva: Bulharské orgány ØČesko investovalo do udržitelné dopravy tím, že dokončilo projekty týkající se bezpečnosti na silnicích a železnicích a renovovalo železniční mosty a tunely. ØChorvatsko zavedlo investice do výstavby a renovace veřejných vodovodních sítí. ØŠpanělsko zavedlo mechanismy na podporu investic do zavádění obnovitelných zdrojů energie v budovách a průmyslových procesech a na podporu iniciativ prováděných energetickými komunitami. |
Udržitelná mobilita
Opatření na podporu udržitelné mobility představují přibližně třetinu výdajů na ochranu klimatu financovaných z tohoto nástroje, a představují tak nejvíce podporovaný pilíř týkající se zelené transformace (31 % přidělených finančních prostředků, tj. 79,4 miliardy EUR). Tato opatření zahrnují mimo jiné investice do vozidel s nulovými nebo nízkými emisemi, investice do rozvoje městské veřejné dopravy a investice do infrastruktury pro dobíjení. Většinu finančních prostředků ve výši 42 miliard EUR tvoří investice do modernizace železniční infrastruktury, včetně nákupu moderních kolejových vozidel. Některé plány pro oživení a odolnost zahrnují také ambiciózní reformy zaměřené na zavedení daňových režimů nebo změnu regulačního prostředí, jejichž cílem je umožnit zavádění mobility s nulovými emisemi. Reformy se týkají celkového regulačního rámce a zahrnují strategie na podporu udržitelné městské mobility a hromadné dopravy. Plány zahrnují také reformy zavádějící hospodářskou soutěž v oblasti přístavních služeb a reformu námořního odvětví a vnitrozemských vodních cest.
Energetická účinnost
Na energetickou účinnost připadá 29 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové náklady ve výši 72,8 miliardy EUR). Členské státy do svých plánů zahrnuly rozsáhlé investice do energetické renovace soukromých a veřejných budov a investice do výstavby nových budov s vysokou energetickou účinností. Většina investic se týká energetické účinnosti obytných budov (ve výši 31 miliard EUR), která se obvykle zaměřuje na snížení spotřeby primární energie o 30 % či více. Kromě budov napomohou investice do jiných odvětví dekarbonizaci výrobních procesů v malých a středních podnicích, větších podnicích a systémech dálkového vytápění, například podporou integrace čistších a účinnějších technologií pro výrobní procesy a centralizované výroby tepla (ve výši 7 miliard EUR). Za tímto účelem některé plány pro oživení a odolnost zahrnují také reformy k odstranění překážek bránících energetické účinnosti, jako jsou změny regulačního rámce nebo harmonizace podpůrných mechanismů prostřednictvím jednotných kontaktních míst.
Obnovitelná energie a sítě
Celkové odhadované výdaje na čistou energii – obnovitelnou energii a sítě – představují 14 % celkových výdajů v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace (celkové náklady ve výši 35,3 miliardy EUR). Řada plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření zaměřená na čistou energii, jako jsou investice do výroby energie z obnovitelných zdrojů, a to jak do již vyspělých technologií obnovitelných zdrojů energie, tak do inovativních řešení. Přibližně dvě třetiny celkových investic v této oblasti budou vynaloženy na technologie obnovitelných zdrojů energie (24 miliard EUR), přičemž zbývající částka bude přidělena na investice do energetických sítí a infrastruktury (11 miliard EUR). Zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie vyžaduje také ambiciózní program reforem. Reformy zahrnuté do plánů se proto zaměřují na vytvoření stabilního regulačního prostředí a vhodné synergie mezi veřejnými a soukromými investicemi, zjednodušení administrativních postupů a přijetí nových nebo prodloužení stávajících režimů podpory.
3.2. Příspěvek nástroje k digitální transformaci (pilíř 2)
Nástroj pro oživení a odolnost významně přispívá k digitální transformaci v Unii. Plány pokrývají řadu opatření, včetně zavádění digitálních infrastruktur nové generace a pokročilých technologií, rozvoje digitálních dovedností obyvatelstva a pracovníků a podpory digitalizace podniků i veřejných služeb. Do pilíře týkajícího se digitální transformace bude použito jako příspěvek celkem 144 miliard EUR, které budou rozděleny mezi jednotlivé oblasti digitální politiky, jak ukazuje obrázek 17 53 .
Obrázek 17: Rozdělení výdajů na podporu digitální transformace podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Reformy a investice, které podporují digitální cíle stanovené v plánech pro oživení a odolnost členských států, překročily cíl 20 % celkových přidělených finančních prostředků stanovený v Nástroji pro oživení a odolnost (obrázek 18). K dnešnímu dni činí celkové odhadované výdaje na digitální oblast v plánech 130 miliard EUR, což je přibližně 26 % z celkových přidělených prostředků na základě výpočtu podle metodiky pro digitální označování 54 .
Ze 705 dosud uspokojivě splněných milníků a cílů přispívá k tomuto pilíři 184 milníků a cílů, přičemž 178 z nich bylo uspokojivě splněno od 1. března 2022. Největšího pokroku bylo dosaženo v politických oblastech elektronické veřejné správy, digitálních veřejných služeb a místních digitálních ekosystémů (85 milníků a cílů splněných u 72 opatření od 1. března 2022), lidského kapitálu v oblasti digitalizace (40 milníků a cílů u 30 opatření) a digitalizace podniků (29 milníků a cílů u 20 opatření) (obrázek 19). Níže v tabulce je uvedeno několik příkladů kladně posouzených žádostí o platbu. Zaměřují se na klíčové oblasti související s digitální politikou, ale důležité jsou i další oblasti, jako je například konektivita.
Obrázek 18: Příspěvek k digitálním cílům jako podíl prostředků přidělených na plán pro oživení a odolnost
Poznámka: Plány pro oživení a odolnost musely specifikovat a zdůvodnit, do jaké míry každé opatření plně (100 %) nebo částečně (40 %) přispívá k digitálním cílům, nebo na ně nemá žádný dopad (0 %). Příspěvky k digitálním cílům byly vypočteny na základě příloh VI a VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Kombinace koeficientů s odhady nákladů každého opatření umožňuje vypočítat, nakolik plány přispívají k digitálním cílům.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Obrázek 19: Počet opatření v pilíři 2 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Zdroj: Evropská komise
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře týkajícího se digitální transformace Reformy ØRumunsko přijalo reformu s cílem urychlit celostátní zavádění sítí 5G v souladu s bezpečnostními předpisy a zajistit širokopásmové pokrytí bílých míst (malých venkovských obcí, izolovaných lokalit, znevýhodněných obydlených oblastí), řešit digitální propast mezi venkovem a městy, snížit administrativní zátěž a zjednodušit postupy a poplatky a zajistit podmínky pro rovný přístup k digitálním službám a přístup k internetu. ØSlovensko schválilo Národní koncepci informatizace veřejné správy, která stanoví rámec digitálních reforem v souladu s plánem pro oživení a odolnost. Národní koncepce stanoví v souvislosti s reformou v oblasti kybernetické bezpečnosti především rámec pro standardizaci požadavků na kybernetickou bezpečnost a zároveň upřesňuje, že pro stanovení technických a procesních standardů kybernetické bezpečnosti bude nutné přijmout další konkrétní opatření. ØSlovinsko zřídilo Radu pro rozvoj informatiky, která pro veřejnou správu zajišťuje ústřední fórum pro koordinaci investic do informačních technologií, norem a dalšího technologického rozvoje na provozní úrovni, zejména pokud je kompatibilita systémů nezbytná pro jejich efektivní provoz a údržbu. Investice ØRakousko zavedlo opatření na podporu digitalizace škol a vzdělávání, jejichž cílem je zajistit spravedlivý a rovný přístup k základním digitálním dovednostem. Nástroj pro oživení a odolnost financuje investici ve výši 171,7 milionu EUR na zajištění notebooků a tabletů pro žáky na nižším sekundárním stupni. Tuto investici doprovází reforma zaměřená na zlepšení infrastruktury v různých školních budovách, aby bylo zajištěno optimální využití digitálních zařízení, která mají žáci k dispozici. |
|
Škola v Innsbrucku (Tyrolsko, Rakousko) s počítači pořízenými s podporou Nástroje pro oživení a odolnost
Autorská práva: Zastoupení Evropské komise v Rakousku/APA-Fotoservice/ Hetfleisch ØDánsko vyvinulo a zpřístupnilo nová digitální řešení, která mají po pandemii COVID-19 zlepšit propojenost systému zdravotní péče. Tato řešení zahrnují využívání digitálních technologií a videokonzultací. ØŠpanělsko investovalo do digitalizace významných kulturních institucí, jako jsou Národní muzeum Prado, Národní muzeum Centro de Arte Reina Sofía a Španělská národní knihovna, jakož i dalších knihovních fondů státní správy nebo soukromých subjektů, archivních systémů, inventářů a záznamů historického dědictví, včetně audiovizuálního dědictví. ØItálie zadala veřejné zakázky na všech pět projektů v oblasti konektivity, které jsou součástí investice „Rychlé připojení k internetu“. Cílem těchto veřejných zakázek je dokončit vnitrostátní ultrarychlou 5G telekomunikační síť na celém území Itálie. ØMalta zahájila zavádění bezpečných digitálních řešení a nástrojů na podporu uživatelů systému soudnictví tím, že zjednodušila procesy, zlepšila dostupnost soudnictví (pokud jde o dokumentaci, ale i svědectví na dálku) a zvýšila účinnost systému soudnictví v souladu se strategií digitálního soudnictví. ØPortugalsko spustilo Academy Portugal Digital – online platformu, která uživatelům umožňuje posoudit jejich digitální dovednosti a získat individuální kurzy v oblasti digitálního vzdělávání. |
Elektronická veřejná správa a digitální veřejné služby
Opatření na podporu digitalizace veřejných služeb a elektronické veřejné správy představují více než třetinu digitálních výdajů financovaných z nástroje, přičemž se jedná o nejvíce podporovanou oblast digitální politiky (37 % pilíře digitální transformace, tj. 53 miliard EUR). Cílem těchto opatření je modernizovat a zlepšit postupy veřejné správy tak, aby byly uživatelsky přívětivější, více zaměřené na občany a interoperabilní, a zlepšit přístup jednotlivců a podniků k digitálním veřejným službám a jejich využívání. Mnoho plánů pro oživení a odolnost zahrnuje reformy zaměřené na zavedení nebo zlepšení řešení v oblasti elektronické veřejné správy, jako je zavedení elektronické identifikace, zajištění interoperability digitálních veřejných platforem, jakož i zlepšení sběru a správy údajů. Řada plánů pro oživení a odolnost obsahuje také investice zaměřené na začlenění pokročilých technologií (jako je vládní cloud) do vládních procesů, jakož i na posílení kapacity veřejného sektoru v oblasti kybernetické bezpečnosti. V řadě plánů pro oživení a odolnost jsou rovněž obsažena opatření zaměřená na digitalizaci vnitrostátních systémů zdravotní péče a soudnictví.
Digitalizace veřejných služeb se týká řady politických oblastí a zajišťuje synergie s pěti dalšími pilíři podporovanými nástrojem. Například při podpoře zeleného pilíře odrážejí některé investice klíčovou úlohu digitalizace při zvyšování udržitelnosti a odolnosti dopravních systémů EU, kupříkladu prostřednictvím technologií inteligentních dopravních systémů, nástrojů řízení městské mobility, multimodálních systémů prodeje jízdenek a multimodálních informačních systémů pro cestující a rozšíření pokrytí evropského systému řízení železniční dopravy.
Digitalizace podniků
Všechny plány pro oživení a odolnost obsahují opatření na podporu digitalizace podniků v celkové výši 27 miliard EUR neboli 19 % pilíře týkajícího se digitální transformace. Opatření v této oblasti zahrnují klíčové reformy, z nichž nejdůležitější jsou reformy, jež mají zjednodušit administrativní postupy pro podniky a vytvořit základ digitálního podnikatelského prostředí, včetně opatření v oblasti zakládání a registrace digitálních podniků, důvěry a kybernetické bezpečnosti. Očekává se, že tato opatření zvýší úroveň důvěry, pokud jde o přijímání digitálních technologií, což bude mít pozitivní dopad jak na jejich zavádění, tak na intenzitu jejich využívání. Očekává se rovněž, že reformy související s digitalizací fakturace budou mít pozitivní dopad na digitalizaci podniků a že zvýší transparentnost. Řada plánů obsahuje také investice na podporu začleňování pokročilých digitálních technologií do výrobních procesů podniků (např. automatizace, umělá inteligence).
Lidský kapitál
Plány pro oživení a odolnost zahrnují také širokou škálu opatření na podporu rozvoje digitálních dovedností s celkovými odhadovanými náklady ve výši 29 miliard EUR, což představuje 20 % pilíře týkajícího se digitální transformace. Většina plánů obsahuje opatření ke zvýšení úrovně digitálních dovedností u obecné populace a pracovních sil. Součástí některých plánů jsou také opatření na podporu pokročilých digitálních dovedností a pro vzdělávání odborníků v oblasti informačních a komunikačních technologií s vývojem modulů odborné přípravy v oblasti pokročilých digitálních technologií pro vysokoškolské vzdělávání a odbornou přípravu. Pandemie COVID-19 vyzdvihla potřebu digitalizace vzdělávání a řada plánů pro oživení a odolnost zahrnuje příslušná opatření.
3.3. Příspěvek nástroje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění (pilíř 3)
K inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění (tj. pilíři 3) přispívá 27 plánů pro oživení a odolnost s více než 1 500 opatřeními o přibližné hodnotě 214,6 miliardy EUR. Tato opatření se týkají různých oblastí: od reforem na podporu podnikatelského prostředí nebo konkurenceschopnosti až po podporu malých a středních podniků, výzkumu, vývoje a inovací nebo odvětví kultury (obrázek 20).
Obrázek 20: Rozdělení výdajů na podporu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti
K dnešnímu dni bylo splněno 350 milníků a cílů přispívajících k pilíři 3, přičemž od 1. března 2022 bylo splněno 321 milníků a cílů. Pokroku bylo dosaženo zejména v politických oblastech týkajících se regulačních změn pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (85 milníků a cílů splněných u 67 opatření od 1. března 2022), výzkumu, vývoje a inovací (49 milníků a cílů u 42 opatření) a podnikatelského prostředí / podnikání (52 milníků a cílů u 37 opatření) (obrázek 21).
Obrázek 21: Počet opatření v pilíři 3 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Zdroj: Evropská komise
VÝZKUM, VÝVOJ A INOVACE v rámci pilíře 3
Ve 25 plánech pro oživení a odolnost jsou zahrnuta opatření související s politickou oblastí „výzkum, vývoj a inovace“ v rámci pilíře 3 v celkové výši 38,1 miliardy EUR. Výše investic do výzkumu a inovací v rámci pilíře 3 obvykle představuje 4 % až 18 % nevratné finanční podpory z Nástroje pro oživení a odolnost s několika odlehlými hodnotami pod nebo nad tímto rozpětím a v průměru činí přibližně 8 %.
Opatření v oblasti výzkumu a inovací v rámci pilíře 3 mají širokou škálu cílů. Cílem reforem v oblasti výzkumu a inovací v rámci pilíře 3 je snížit roztříštěnost systémů vědeckého výzkumu, snížit administrativní zátěž spojenou s přístupem k veřejnému financování činností v oblasti výzkumu a inovací, podpořit přenos znalostí a technologií, odstranit překážky spolupráce mezi akademickou obcí a podniky a zlepšit koordinaci mezi různými úrovněmi správy v oblasti výzkumu a inovací a vzdělávání. Velký počet plánů pro oživení a odolnost obsahuje tematické investice do výzkumu a inovací v rámci pilíře 3, které umožní mobilizovat kapacity v oblasti výzkumu a inovací za účelem urychlení zelené a digitální transformace a posílit odolnost v souladu s agendami na úrovni EU (přibližně 27 % a 23 % odhadovaných nákladů na opatření související s výzkumem, vývojem a inovacemi bylo označeno jako opatření přispívající k environmentálním resp. digitálním cílům).
K dnešnímu dni bylo splněno 53 milníků a cílů týkajících se politické oblasti „výzkum, vývoj a inovace“ (z celkového počtu 705 splněných milníků a cílů), z toho 49 bylo uspokojivě splněno od 1. března 2022.
Je důležité zdůraznit, že k výzkumu a vývoji přispívají také některá opatření v rámci pilířů 1 a 2 55 . Investice do výzkumu, vývoje a inovací jako celek (tj. včetně příslušných opatření označených v rámci pilíře 1, pilíře 2 a pilíře 3) se odhadují na celkovou částku 48 miliard EUR, což představuje v průměru přibližně 10 % nevratné finanční podpory členského státu z Nástroje pro oživení a odolnost.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění (politická oblast „výzkum, vývoj a inovace“) Reformy: ØSlovensko zavedlo změny dvou legislativních aktů za účelem transformace Slovenské akademie věd na veřejnou výzkumnou organizaci, aby umožnilo její financování z více zdrojů a posílilo spolupráci se soukromým sektorem při realizaci společných projektů a podpořilo přenos výzkumu a technologií. Investice: ØItálie zadala zakázky s cílem podpořit vytvoření nebo posílení nejméně 30 výzkumných infrastruktur/institucí strategického významu uvedených v národním plánu pro výzkumné infrastruktury na období 2021–2027 a souvisejících inovačních infrastruktur. Cílem opatření je rozvoj výzkumných zařízení, podpora inovací a procesů přenosu technologií a také podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru.
ØŠpanělsko podpořilo 68 podniků (39 velkých a 29 malých a středních podniků) s projekty v oblasti výzkumu a inovací týkajícími se udržitelného automobilového průmyslu, aby zvýšilo technologickou kapacitu společností v řadě oblastí, včetně: vývoje systémů skladování energie s velmi nízkými emisemi a vysokou recyklovatelností, vysoce účinných systémů vodíkové mobility, autonomního řízení a propojené mobility nebo přizpůsobení výrobního prostředí s bezpečnými a odolnými systémy pro interakci člověka se strojem v inteligentním výrobním prostředí. |
Podpora podniků (včetně malých a středních podniků, přístupu k financování a finančních nástrojů)
Většina plánů pro oživení a odolnost obsahuje opatření, která malým a středním podnikům poskytují přímou podporu v celkové výši 45 miliard EUR, což představuje přibližně 22 % celkových odhadovaných výdajů na pilíř 3. Podporu malým a středním podnikům poskytuje celkem 159 opatření s 332 milníky a cíli.
Rozsah opatření pro malé a střední podniky obsažených v plánech pro oživení a odolnost se vztahuje na širokou škálu oblastí, od zlepšení podnikatelského prostředí a přístupu k veřejným zakázkám až po digitalizaci malých a středních podniků a zlepšení jejich environmentální udržitelnosti. Řada opatření usiluje rovněž o zlepšení růstu a odolnosti malých a středních podniků prostřednictvím lepšího přístupu k financování, změny kvalifikace a prohlubování dovedností jejich zaměstnanců nebo posilování jejich kapacit v oblasti výzkumu a vývoje.
K dnešnímu dni bylo splněno 51 milníků a cílů týkajících se opatření na podporu malých a středních podniků (z celkového počtu 705 splněných milníků a cílů), z toho 49 bylo uspokojivě splněno od 1. března 2022.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění (politická oblast „podpora malých a středních podniků“) Investice: ØChorvatsko zřídilo finanční nástroj na podporu investic mikropodniků a malých a středních podniků, který podporuje investice do nových technologií, nákup moderních strojů a zařízení, zvyšování výrobní kapacity a kapacity služeb a také opatření v oblasti zelené transformace. ØŘecko uveřejnilo výzvy k podávání návrhů na financování režimu poukázek na investice zaměřené na technologie a služby na podporu digitalizace malých a středních podniků (např. aplikace pro elektronické platby, elektronický prodej a elektronickou fakturaci, nástroje pro digitální reklamu, prohlubování digitálních dovedností, systémy kybernetické bezpečnosti, cloudové infrastruktury a služby atd.). ØItálie vytvořila finanční nástroj pro financování začínajících podniků podpisem dohody mezi vládou a prováděcím partnerem Cassa Depositi e Prestiti (CDP). |
3.4. Příspěvek nástroje k sociální a územní soudržnosti (pilíř 4)
Členské státy zahrnuly značný počet opatření na podporu sociální a územní soudržnosti, zejména přispěly k provádění evropského pilíře sociálních práv, jenž obsahuje kapitoly věnované rovným příležitostem a přístupu na trh práce, spravedlivým pracovním podmínkám a sociální ochraně a začleňování. Přesněji řečeno, 27 plánů pro oživení a odolnost, které Rada dosud přijala, podpoří pilíř 4 částkou v přibližné výši 220,6 miliardy EUR. Rozdělení výdajů v rámci tohoto pilíře znázorňuje obrázek 22.
Ze 705 dosud splněných milníků a cílů jich 253 přispívá k pilíři 4, z toho 237 bylo splněno od poslední výroční zprávy v březnu 2022. Největšího pokroku bylo dosaženo v politických oblastech územní infrastruktury a služeb (106 milníků a cílů splněných u 84 opatření od 1. března 2022), sociální ochrany (58 milníků a cílů u 52 opatření) a vzdělávání dospělých (41 milníků a cílů u 27 opatření) (obrázek 23). Je třeba zdůraznit, že 149 splněných milníků a cílů v rámci pilíře 4 od zřízení Nástroje pro oživení a odolnost podporuje sociální cíle v širším smyslu 56 , což prokazuje silné odhodlání členských států plnit sociální rozměr již od počátečních fází provádění plánů pro oživení a odolnost. Tato opatření rovněž přispějí k dosažení hlavních cílů EU pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby.
Obrázek 22: Rozdělení výdajů na podporu sociální a územní soudržnosti podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Obrázek 23: Počet opatření v pilíři 4 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Poznámka: Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Evropská komise
Sociální ochrana, začleňování, sociální bydlení a sociální infrastruktura
Všechny plány pro oživení a odolnost zahrnují reformy nebo investice, které přispívají k posílení systémů sociální ochrany členských států. Více než 300 opatření řeší širokou škálu problémů, zejména těch, které jsou zdůrazněny v příslušných doporučeních pro jednotlivé země. Na opatření na podporu sociální ochrany a sociálního bydlení připadají přibližně 28,8 miliardy EUR. Opatření se zaměřují zejména na účinnost, kvalitu a odolnost systémů sociální ochrany. Většina investic do sociální ochrany v rámci Nástroje pro oživení a odolnost se týká modernizace, rozšíření nebo zlepšení sítě sociálních služeb a zařízení poskytovaných veřejnými a soukromými sociálními institucemi. Zahrnují rovněž konkrétní opatření, která se zabývají například začleňováním osob se zdravotním postižením, zvyšováním přiměřenosti a udržitelnosti sociálních dávek a zlepšováním životních podmínek starších osob, které potřebují péči. Řada členských států zařazuje také významné investice do zvýšení nabídky sociálního bydlení a sociální infrastruktury pro znevýhodněné skupiny, zejména pomocí půjček. Některé členské státy zahrnuly do svých plánů pro oživení a odolnost také kroky k reformě minimálního příjmu a důchodových systémů s cílem zvýšit jejich přiměřenost a udržitelnost.
K dnešnímu dni bylo splněno 72 milníků a cílů týkajících se politických oblastí sociální ochrany a sociálního bydlení (z celkového počtu 705 milníků a cílů), z toho 67 bylo splněno od 1. března 2022.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře sociální a územní soudržnosti (politické oblasti „sociální ochrana“ a „sociální bydlení“) Reformy: ØSlovensko konsolidovalo pravomoci dohledu nad sociální péčí, aby snížilo roztříštěnost a zvýšilo efektivitu sociální péče a zlepšilo kvalitu péče v sociálních službách a domácnostech. ØŠpanělsko přijalo reformu systému příspěvků na sociální zabezpečení u osob samostatně výdělečně činných s cílem postupně změnit systém příspěvků tak, aby byl založen na reálném příjmu, a zajistit tak osobám samostatně výdělečně činným v budoucnu přiměřenější důchodový příjem. Investice: ØPro účely zřízení nové služby sociálního poradenství, jejímž cílem je zajistit dostatečnou lidskou kapacitu pro poskytování sociálních služeb, Chorvatsko vyškolí 220 odborníků na sociální poradenství, kteří budou schopni poskytovat individualizovanější podporu v oblasti posílení postavení. ØFrancie podpořila renovaci sociálního bydlení z hlediska energetické účinnosti tím, že přidělila granty na více než 20 000 sociálních bytů. |
Podpora zaměstnanosti, modernizace institucí trhu práce a vzdělávání a odborná příprava dospělých pro jiné cílové skupiny než mládež
Většina členských států zahrnula do svých plánů pro oživení a odolnost komplexní škálu reforem a investic na podporu vytváření pracovních míst a modernizace svých trhů práce. Na opatření podporující politické oblasti „zaměstnanost jiných osob než mladých lidí“ a „modernizace institucí trhu práce“ připadá celkem přibližně 11,2 miliardy EUR. Tato opatření přímo reagují na doporučení pro jednotlivé země týkající se podpory zaměstnanosti a posílení trhu práce. Politika zaměstnanosti a aktivní politika trhu práce se výrazně projevuje téměř ve všech plánech pro oživení a odolnost. Tyto plány zahrnují investice a reformy zaměřené na zvýšení účasti žen, mladých lidí a znevýhodněných skupin na trhu práce, podporu vytváření pracovních míst a přechod do nových odvětví a profesí. Cílem těchto opatření je rovněž stimulovat zaměstnanost a zvýšit výkonnost a odolnost a zlepšit fungování trhů práce.
Všechny národní plány pro oživení a odolnost zahrnují opatření týkající se dovedností a vzdělávání dospělých, která jsou často spojena s aktivní politikou na trhu práce. Patří mezi ně například vnitrostátní strategie v oblasti dovedností, reformy zaměřené na zlepšení informovanosti o dovednostech a jejich řízení, včetně uznávání a validace dovedností, a také cílené investice do prohlubování dovedností a změny kvalifikace zaměstnanců, nezaměstnaných osob a širšího obyvatelstva. Reformy a investice související se vzděláváním dospělých, včetně dalšího odborného vzdělávání a přípravy a uznávání a validace dovedností, obsažené v národních plánech pro oživení a odolnost činí přibližně 17,7 miliardy EUR.
Dosud bylo splněno 83 milníků a cílů souvisejících s politickými oblastmi „zaměstnanost jiných osob než mladých lidí“, „modernizace institucí trhu práce“ a „vzdělávání dospělých“, z toho 73 bylo splněno od poslední výroční zprávy Nástroje pro oživení a odolnost v březnu 2022. Splněné milníky a cíle se týkají například zavedení systému poukázek pro programy prohlubování dovedností a změny kvalifikace, cílených programů rozvoje dovedností pro nezaměstnané osoby, aktualizace vzdělávacích programů a přijetí vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti dovedností.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře sociální a územní soudržnosti (politická oblast “zaměstnanost jiných osob než mladých lidí“, „modernizace institucí trhu práce“ a „vzdělávání dospělých“) Reformy: ØChorvatsko zavedlo systém poukázek, který slouží k financování účasti na vzdělávacích programech, které rozvíjejí zelené a digitální dovednosti. Do tohoto systému je zapojeno nejméně 25 vzdělávacích programů. Systém obsahuje katalog dovedností, který mapuje stávající a potřebné dovednosti na trhu práce, a také aplikaci IT pro správu a udělování poukázek. Chorvatský systém poukázek je určen pro zaměstnané i nezaměstnané osoby, přičemž zvláštní pozornost je věnována zranitelným skupinám (dlouhodobě nezaměstnané osoby, neaktivní nebo mladí lidé, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET)).
ØRakousko zavedlo opatření, jehož cílem je poskytnout cílenou podporu dlouhodobě nezaměstnaným, kteří čelí mnoha překážkám, aby se mohli vrátit na trh práce. Očekává se, že koordinovaná podpora pomůže tyto četné překážky odstranit a usnadní přístup ke kvalifikaci a odborné přípravě. ØŠpanělsko provedlo reformu trhu práce, která má řešit dlouhodobé strukturální problémy, jako je dualita a vysoká míra dočasné zaměstnanosti. Zároveň byly provedeny úpravy právního rámce, díky nimž se podniky budou moci pružněji přizpůsobovat otřesům. Jedním z hlavních prvků reformy byla úprava nabídky pracovních smluv, která omezila několik forem na pouhé tři typy a zavedla jako výchozí možnost smlouvu na dobu neurčitou. |
Územní infrastruktura a služby, rozvoj venkovských a odlehlých oblastí (včetně ostrovů)
Značný počet reforem a investic je zaměřen na zlepšení územní infrastruktury a služeb na místní úrovni a na odstranění rozdílů mezi městskými, venkovskými a odlehlými oblastmi. Podporují místní ekonomiku, zvyšují regionální a celostátní konkurenceschopnost a mají přímý pozitivní dopad na kvalitu každodenního života. Mnoho reforem a investic se týká podpory a zlepšení udržitelné mobility a dopravy, především modernizace železnic a přístavů, a dalších projektů v oblasti udržitelné mobility, jako je rozvoj služeb veřejné dopravy a výstavba cyklostezek. Plány pro oživení a odolnost zahrnují také několik opatření pro lepší využívání přírodních zdrojů a ochranu životního prostředí na místní úrovni. Tato opatření zahrnují reformy a investice ke zlepšení nakládání s odpady a odpadními vodami, a to i na ostrovech, k rozšíření systémů čištění vody a zavlažovacích sítí, ke zvýšení udržitelnosti zemědělského odvětví a na podporu vytváření konsorcií ve funkčních venkovských oblastech. Opatření jsou zaměřena také na další typy územní infrastruktury a služeb, jako je zavádění širokopásmové infrastruktury a sociálních služeb a infrastruktury v odlehlých oblastech. Reformy a investice navíc pomáhají zlepšit výkonnost veřejné správy na místní úrovni tím, že posilují kapacitu obcí poskytovat kvalitní služby.
Na opatření na podporu územní infrastruktury a služeb připadá přibližně 151,2 miliardy EUR a na specifická opatření na podporu rozvoje venkovských a odlehlých oblastí přibližně 16,0 miliardy EUR. Dosud bylo splněno 124 milníků a cílů souvisejících s těmito dvěma politickými oblastmi, z toho 121 bylo splněno od poslední výroční zprávy Nástroje pro oživení a odolnost v březnu 2022
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře sociální a územní soudržnosti (politické oblasti „územní infrastruktura a služby“ a „rozvoj venkovských a odlehlých oblastí“)) Reformy: ØBulharsko zvýšilo přímé zapojení regionální a místní úrovně do řízení finančních prostředků EU tím, že posílilo jejich úlohu při navrhování a provádění integrovaných územních strategií a projektů. ØChorvatsko zlepšilo systémy restrukturalizace a konsolidace zemědělské půdy tím, že zjednodušilo postupy konsolidace a zajistilo průběžné sledování zemědělské půdy. Tím přispívá k efektivnějšímu využívání zemědělské půdy, pomáhá chránit životní prostředí a zlepšuje život ve venkovských oblastech. ØItálie zlepšila postupy pro hodnocení projektů v odvětví místních systémů veřejné dopravy a v odvětví rychlé hromadné dopravy tím, že jasně vymezila odpovědnost při schvalování projektů v oblasti místní veřejné dopravy a zjednodušila postup plateb. ØŠpanělsko zřídilo Institut pro Fond pro spravedlivou transformaci, jehož úkolem je identifikovat a přijímat opatření, která zaručí spravedlivé zacházení s pracovníky a územími zasaženými přechodem na nízkouhlíkové hospodářství, minimalizují negativní dopady na tato území a optimalizují příležitosti, které proces transformace nabízí. |
3.5. Příspěvek nástroje ke zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize (pilíř 5)
Plány pro oživení a odolnost členských států významně přispívají ke zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize. K pilíři politiky zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti přispívá více než 1 100 opatření a dílčích opatření v přibližné hodnotě 84,1 miliardy EUR, která jsou zahrnuta v 27 plánech pro oživení a odolnost. Tato opatření se týkají různých politických oblastí, od zdravotní a dlouhodobé péče až po účinnost soudních systémů a dohled nad bojem proti praní peněz. Rozdělení výdajů na jednotlivé politické oblasti v rámci pilíře je znázorněno na obrázku 24 57 .
Ze 705 dosud uspokojivě splněných milníků a cílů jich k pilíři 5 přispívá 296, z toho 274 milníků a cílů bylo uspokojivě splněno od 1. března 2022. Největšího pokroku bylo dosaženo v politických oblastech efektivnosti veřejné správy a vnitrostátních systémů (141 milníků a cílů splněných u 95 opatření od 1. března 2022), zdravotní péče (40 milníků a cílů u 35 opatření) a předcházení podvodům (36 milníků a cílů u 22 opatření) (obrázek 25).
Obrázek 24: Rozdělení výdajů na podporu zdravotnictví a odolnosti podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Zdravotní a dlouhodobá péče
V rámci Nástroje pro oživení a odolnost se realizuje široká škála projektů v oblasti investic a reforem týkajících se zdravotnictví, mimo jiné v oblasti primární péče, ambulantní péče, digitálního zdravotnictví v kombinaci s opatřeními zaměřenými na efektivitu, jež mají za cíl zlepšit správu a řízení, nákladovou efektivitu a dostupnost a kvalitu zdravotnických služeb. Nedávné reformy zdravotnictví řeší výzvy vytvořené pandemií, například zlepšení kapacit v oblasti veřejného zdraví. Pandemie také posunula tuto oblast politiky směrem k prevenci. Několik členských států provádí reformy a investice, které jsou speciálně přizpůsobené péči o duševní zdraví a komplexní revizi vnitrostátních zdravotních strategií. Své zdravotnické systémy s cílem zlepšit přístup ke zdravotní péči na místní úrovni například reorganizují Itálie, Litva a Portugalsko, zatímco Lotyšsko, Lucembursko, Polsko, Malta a Nizozemsko usilují o posílení pracovní síly ve zdravotnictví. Celkově je v 27 národních plánech pro oživení a odolnost na opatření související se zdravotní péčí vyčleněno více než 43,0 miliardy EUR (tj. 8,7 % celkové nevratné finanční podpory a půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost). Přibližně třetina této částky je určena na investice a reformy, které mají podpořit digitalizaci zdravotnických systémů a přispět k posílení jejich odolnosti.
Obrázek 25: Počet opatření v pilíři 5 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Poznámka: Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Evropská komise.
Několik členských států financuje v rámci Nástroje pro oživení a odolnost reformy a investice v oblasti dlouhodobé péče. Přístup k cenově dostupným a vysoce kvalitním službám dlouhodobé péče je důležitý pro uspokojení potřeb stárnoucí populace i osob se zdravotním postižením. Nástroj pro oživení a odolnost je v souladu s pokračujícím vývojem politiky dlouhodobé péče v této oblasti, zejména s Evropskou strategií v oblasti péče, evropským pilířem sociálních práv a doporučením Rady o dlouhodobé péči 58 . Reformy mají za cíl zlepšit pobídky pro domácí a komunitní péči, a to i prostřednictvím deinstitucionalizace poskytování péče. Osmnáct členských států přidělilo celkem 7,3 miliardy EUR na dohromady 52 opatření či dílčích opatření (22 reforem a 30 investic).
K dnešnímu dni bylo od 1. března 2022splněno 50 milníků a cílů týkajících se politických oblastí zdravotní péče a dlouhodobé péče.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost (politické oblasti „zdravotní péče“ a „dlouhodobá péče“) Reformy: ØBulharsko přijalo Národní strategii pro duševní zdraví občanů Bulharské republiky na období 2021–2030 a akční plán pro provádění této strategie. Byly přijaty v rámci reformy, jejímž cílem je poskytnout strategický základ pro budoucí investice a reformy v oblasti zdravotní péče tím, že se stanoví příslušná doporučení a opatření. Reforma jako taková zahrnuje přijetí řady strategií a plánů, které se týkají příslušných oblastí zdravotní péče. ØČesko schválilo Národní onkologický program na období 2022–2030 po konzultaci s klíčovými subjekty a zúčastněnými stranami a zřídilo Národní radu pro provádění programu. Tento milník je spojen s reformou, jejímž cílem je zvýšit odolnost systému onkologické prevence a péče v České republice, což odráží priority stanovené v Evropském plánu boje proti rakovině. ØDánsko vydalo zprávu o posouzení zásob důležitých léčivých přípravků, které provedla Dánská agentura pro léčivé přípravky. Tento milník se týká opatření, jehož cílem je udržet a zajistit zásoby důležitých léčivých přípravků v sekundárním zdravotnictví Dánska, aby se předešlo kritickým situacím s nedostatkem důležitých léčivých přípravků. Dánsko splnilo další milník také tím, že vypracovalo hodnocení řešení v oblasti telemedicíny, která se týkají zdravotních obav v souvislosti s pandemií COVID-19, s cílem pokračovat v rozvoji a intenzivnějším využívání telemedicíny a zapojit pacienty. Tento milník je součástí opatření, jehož cílem je vyvinout nová digitální řešení a podpořit hojné využívání digitálních technologií, zapojení pacientů a telemedicíny. ØV Itálii vstoupily v platnost právní předpisy, které stanoví nový organizační model sítě územní zdravotní péče. Tento milník je spojen s reformou, která zavádí nový model územní zdravotní péče a vytváří novou institucionální strukturu prevence v oblasti zdraví, životního prostředí a klimatu. ØPortugalsko zajistilo, aby vstoupilo v platnost nové nařízení o duševním zdraví, které stanoví hlavní zásady organizace, řízení a hodnocení služeb péče o duševní zdraví. Tento milník představuje jeden z hlavních pilířů reformy v oblasti duševního zdraví, jejímž cílem je zlepšit řízení duševního zdraví v Portugalsku tím, že se vytvoří příznivější rámcové podmínky pro deinstitucionalizaci pacientů s duševním onemocněním, rozšíření místních a integrovaných služeb nepřetržité péče v oblasti duševního zdraví, organizaci forenzních psychiatrických služeb a provádění regionálních zdravotních plánů týkajících se demence. Investice ØRakousko přijalo a zveřejnilo pokyny pro financování zřizování nových jednotek primární zdravotní péče a projektů na zlepšení stávajících jednotek primární zdravotní péče. Jejich přijetí a zveřejnění je součástí investic, jejichž cílem je zlepšit udržitelnost a odolnost zdravotní péče tím, že se posílí veřejné zdraví a primární zdravotní péče. |
Institucionální odolnost
Prováděna jsou rovněž opatření ke zvýšení institucionální odolnosti. Několik členských států přijalo důležité reformy týkající se oblasti právního státu, například reformy za účelem zvýšení kvality legislativního procesu nebo posílení nezávislosti soudnictví. Značného pokroku bylo rovněž dosaženo v oblasti posílení účinnosti soudních systémů, a to prostřednictvím zvláštních opatření od organizačních změn řízení až po reformu struktury soudů. Díky úsilí členských států byl rovněž zintenzivněn boj proti korupci a zlepšen dohled nad bojem proti praní peněz, zejména díky přijetí vnitrostátních politických dokumentů, jako jsou akční plány a strategie.
Byla již provedena řada opatření, jejichž cílem je dosáhnout moderní a agilní veřejné správy, která slouží občanům a podnikům EU. Tato opatření zahrnují jak investice určené na monitorování provádění, audit a kontrolu plánů pro oživení a odolnost, tak reformy zaměřené na zjednodušení veřejné správy a odstranění administrativních překážek. Prováděna jsou opatření v oblasti digitalizace veřejné správy, například v Lucembursku a Chorvatsku. Některé členské státy se zaměřily na kapacity veřejných služeb, konkrétně na transparentnější systémy přijímání zaměstnanců a snížení počtu dočasných pracovních míst ve veřejné správě.
Většina opatření v oblasti připravenosti na krize a reakce na ně, která již byla v rámci Nástroje pro oživení a odolnost provedena, se zaměřuje na přizpůsobení se změně klimatu, zdravotní péči a digitální technologie. Jsou prováděna opatření zaměřená na efektivní, bezpečné a sdílené digitální kritické infrastruktury, včetně systému bezpečné mobilní komunikace pro státní zaměstnance. Značné úsilí bylo vynaloženo v oblasti obhospodařování lesů a prevence lesních požárů a snižování jejich dopadů. V oblasti zdravotní péče se díky souvisejícím opatřením, která jsou v současné době prováděna, zvýšilo využívání telemedicíny, což pomohlo zmírnit narušení poskytování zdravotních služeb způsobené krizí COVID-19.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost (politická oblast „efektivnost veřejné správy“) Reformy: ØV Rakousku vstoupil v platnost zákon o fondu pro digitalizaci. Tento zákon urychlí digitalizaci spolkové správy a zlepší služby poskytované občanům a podnikům. ØBulharsko přijalo plán provádění rozsudků Evropského soudu pro lidská práva. ØChorvatsko přijalo novou protikorupční strategii na období 2021–2030. Jejím cílem je posílit institucionální a normativní rámec pro boj proti korupci, zvýšit transparentnost a otevřenost činností orgánů veřejné správy, posílit systémy řízení bezúhonnosti a střetu zájmů, zvýšit protikorupční potenciál v systému zadávání veřejných zakázek a zvýšit povědomí veřejnosti o škodách způsobených korupcí, o nutnosti oznamovat nesrovnalosti a zvýšit transparentnost. ØNa Kypru vstoupil v platnost zákon na ochranu oznamovatelů podvodů a korupce před interně udělovanými postihy. Tento zákon spolu se vstupem v platnost zákona o zřízení nezávislého úřadu pro boj proti korupci a se vstupem v platnost zákona o transparentnosti při rozhodování a souvisejících záležitostech zajišťuje větší soudržnost v boji proti korupci. ØŘecko začalo ve veřejné správě zavádět systém odměňování podle výkonu tím, že přijalo primární právní předpisy pro pilotní fázi. ØMalta posílila nezávislost svého soudnictví, neboť reformovala způsob jmenování a odvolávání soudců a úředníků se soudní pravomocí. Výbor pro jmenování soudců má být navíc nově složen převážně ze soudců, aby se snížilo riziko politických zásahů. Na volná pracovní místa v soudnictví se nyní musí vydávat veřejné výzvy, čímž se zvýší transparentnost procesu jmenování. Bylo změněno složení maltského výboru pro jmenování soudců.
Autorská práva: maltská vláda ØMalta rovněž provedla komplexní soubor protikorupčních opatření, dále zveřejnila národní strategii boje proti podvodům a korupci a posílila postavení Stálé komise pro boj proti korupci, díky čemuž se zavedlo, že její zprávy budou předávány přímo nejvyššímu státnímu zástupci. ØSlovensko provedlo reorganizaci své soudní mapy a vymezilo novou soustavu soudů. Cílem této reformy je zlepšit uspořádání a strukturu jednotlivých soudních agend a jejich fyzického umístění, jakož i přidělování soudců k soudním agendám a do soudních obvodů nebo jejich přerozdělení mezi soudní agendy a obvody, čímž se zajistí efektivnější a rychlejší rozhodování soudů. |
Fiskální odolnost a zdanění
Důležitá opatření v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ke zlepšení řízení veřejných financí, a to jak na straně příjmů, tak na straně výdajů, již provedlo několik členských států. Cílem řady opatření je zlepšit výběr daní a zabránit daňovým únikům mimo jiné podporou digitalizace transakcí, výběru daní a výběru u auditů. Tato opatření by podle očekávání měla podpořit vnitrostátní příjmy, bojovat proti stínové ekonomice a snížit náklady daňových poplatníků na dodržování předpisů. Některé členské státy rovněž zahájily komplexní reformy svých daňových systémů, jejichž cílem je podpořit hospodářský růst a zvýšit spravedlnost. V oblasti veřejných výdajů byla v řadě členských států provedena opatření s cílem zahájit přezkumy výdajů a začlenit je do vnitrostátního rozpočtového procesu, nebo byla provedena opatření s cílem zlepšit jejich koncepci a posílit jejich řízení, pokud již těchto změn bylo dosaženo. Některé členské státy rovněž přijaly opatření zaměřená na zlepšení řízení státních podniků, posílení nástrojů pro rozpočtové prognózy a zlepšení účetního rámce.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci pilíře zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost (politické oblasti „fiskální politika a fiskální správa“ a „daňová opatření“) Reformy: ØItálie provedla komplexní soubor opatření pro boj proti daňovým únikům, jejichž cílem je podpořit dodržování předpisů a zlepšit kontroly. Díky technikám strojového učení a propojeným souborům dat, které nyní zahrnují i údaje o elektronických transakcích podniků, se zlepšilo zaměření daňových kontrol. Itálie dále rozšířila povinné používání elektronické fakturace na odvětví, která byla dříve z této povinnosti vyňata, nadále podporovala elektronické platby a vylepšila loterii účtenek, pomocí které chce zamezit absenci fakturace. ØŠpanělsko zřídilo v rámci Nezávislého úřadu pro fiskální odpovědnost (AIReF) stálý útvar, který provádí přezkumy výdajů, a změnilo organizační strukturu ministerstva financí tak, aby se systematicky řídilo doporučeními z těchto přezkumů výdajů. Cílem těchto reforem je zlepšit kvalitu veřejných výdajů. Španělsko také revidovalo zákon proti daňovým únikům a podvodům a aktualizovalo španělský seznam jurisdikcí, které nespolupracují v daňových záležitostech. Cílem těchto opatření je zajistit větší dodržování daňových předpisů a spravedlivější daňový systém. Investice: ØRumunsko provedlo investici zaměřenou na zlepšení správy daní prostřednictvím zavedení integrovaného řízení rizik. Očekává se, že investice bude mít dopad na úroveň dodržování daňových předpisů a dosažení rozpočtových příjmů, zajištění konkurenčního tržního prostředí a zvýšení efektivnosti výběru daní. Toto konkrétní opatření předpokládá, že k elektronickému systému Národní agentury pro fiskální správu bude připojeno nejméně 150 000 pokladen. Úplné propojení bude zejména řešit podvody v oblasti obchodu a přispěje ke snížení výpadku ve výběru DPH. |
3.6. Příspěvek nástroje k politikám pro příští generaci, děti a mládež, jako je vzdělávání a dovednosti (pilíř 6)
Opatření v rámci politik pro příští generaci, děti a mládež se zaměřují především na vzdělávání, odbornou přípravu, předškolní vzdělávání a péči, jakož i na činnost, která podpoří zaměstnanost mladých lidí. Pilíř 6 podporuje částkou v přibližné výši 54,9 miliardy EUR 27 plánů pro oživení a odolnost, které Rada přijala. Přibližně tři čtvrtiny celkových výdajů souvisejících s pilířem 6 jsou určeny na všeobecné, odborné a vysokoškolské vzdělávání. Zbývajících 25 % je téměř rovnoměrně rozděleno mezi předškolní vzdělávání a péči a podporu zaměstnanosti mladých lidí. Rozdělení výdajů v rámci tohoto pilíře znázorňuje obrázek 26.
Ze 705 dosud uspokojivě splněných milníků a cílů jich k pilíři 6 přispívá 64, z toho 61 milníků a cílů bylo uspokojivě splněno od 1. března 2022. Od 1. března 2022 bylo splněno 56 milníků a cílů u 45 opatření v politické oblasti všeobecného, odborného a vysokoškolského vzdělávání (obrázek 27). Milníky a cíle v rámci pilíře 6 jsou spojeny s opatřeními, jež mají za cíl zvýšit kvalitu a inkluzivnost vzdělávacích systémů a zlepšit přístup k nim, posílit aktivní politiky na trhu práce, podpořit digitální transformaci ve vzdělávání, poskytnout odbornou přípravu a podporu učitelům, pokračovat v modernizaci odborného vzdělávání, jakož i podporovat vysokoškolské vzdělávání a spolupráci s veřejnou správou a podniky.
Obrázek 26: Rozdělení výdajů na podporu politik pro příští generaci podle politických oblastí
Poznámka: Tento graf znázorňuje rozdělení odhadovaného příspěvku k pilíři politiky podle seznamu politických oblastí sestaveného Evropskou komisí. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu plánu, který byl označen v rámci tohoto pilíře politiky. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti.
Obrázek 27: Počet opatření v pilíři 6 s milníky a cíli, které byly uspokojivě splněny od poslední výroční zprávy o Nástroji pro oživení a odolnost, podle politických oblastí
Poznámka: Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105, je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).
Zdroj: Evropská komise.
Všeobecné, odborné a vysokoškolské vzdělávání: přístupnost, cenová dosažitelnost, kvalita a inkluzivnost, včetně digitalizace a infrastruktury
Investice a reformy v celkové výši přesahující 43,2 miliardy EUR do všeobecného školního vzdělávání podpoří zvýšení kvality a inkluzivnosti. Některé členské státy budou znevýhodněným školám a studentům nabízet individualizovanou podporu, včetně mentorství, a to i s ohledem na překonávání rozdílů ve vzdělávání a prevenci předčasného ukončování školní docházky. Mezi další opatření patří investice do zvýšení počtu vyučovacích hodin a umožnění celodenní školní docházky. Řada opatření se zabývá tématy, jako je provedení reformy učebních osnov, reforma mechanismů náboru učitelů, zlepšení vzdělávání dětí se speciálními potřebami, podpora studentů s nízkou výkonností, zlepšení externího hodnocení škol nebo podpora opatření, jež mají za cíl odstranit segregaci.
Většina zemí má v plánu investovat do digitální infrastruktury a konektivity škol, přičemž se budou často soustředit zejména na znevýhodněné či venkovské školy. Tyto investice zahrnují přeměnu tříd na flexibilní a propojená vzdělávací prostředí a vybavení studentů a učitelů digitálními zařízeními, aby se zmenšila digitální propast. Digitální kompetence žáků se zlepší přizpůsobením školních osnov a rozvojem digitálních zdrojů a digitálního obsahu. Řada členských států zahrnuje do svých plánů odbornou přípravu učitelů v oblasti digitálního vzdělávání.
Některé členské státy využijí Nástroj pro oživení a odolnost k podpoře transformace svého vysokoškolského vzdělávání pomocí široké škály opatření. Opatření zahrnují modernizaci studijních programů, rozšíření počtu studijních míst, zavedení nových studijních oborů, revizi modelů financování vysokoškolského vzdělávání, rozvoj mechanismů zajišťování kvality a řízení, zavedení systémů sledování absolventů a internacionalizaci vysokoškolského vzdělávání. Zlepšení přístupu k vysokoškolskému vzdělávání bude navíc financovat řada členských států, například Belgie, Bulharsko, Finsko Francie, Chorvatsko, Irsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Španělsko a Švédsko.
Předškolní vzdělávání a péče: přístupnost, cenová dosažitelnost, kvalita a inkluzivnost, včetně digitalizace a infrastruktury
Očekává se, že investice a reformy ve výši přesahující 8 miliard EUR do kvalitního předškolního vzdělávání a péče podporujícího začlenění zvýší míru účasti, zejména u znevýhodněných skupin, a tím zajistí méně nerovností a přispějí k provádění evropské záruky pro děti 59 . Více než polovina členských států zahrnula opatření ke zlepšení přístupu k předškolnímu vzdělávání a péči, a to prostřednictvím rozšíření jeho kapacit, inkluzivnosti a/nebo kvality. Poskytování kvalitního a cenově dosažitelného předškolního vzdělávání a péče usnadňuje na jedné straně zajistit rovné příležitosti pro všechny děti bez ohledu na jejich socioekonomické zázemí a na druhé straně integraci pečujících osob, nejčastěji žen, na trhu práce, což snižuje riziko chudoby nebo sociálního vyloučení. Investice do výstavby a renovace infrastruktury jsou často doprovázeny reformami. Země například plánují snížit věk povinného předškolního vzdělávání, zavést právní nárok na místo v mateřské škole, přezkoumat model financování, snížit poplatky za předškolní vzdělávání a péči, zlepšit včasnou diagnostiku a podporu dětí se zdravotním postižením, přezkoumat systém náboru pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče a přijmout právní rámec, který usnadní přístup k odborné přípravě a možnostem další profesionalizace pracovníků.
Podpora zaměstnanosti mladých lidí a tvorba pracovních míst pro mladé lidi, včetně pobídek k zaměstnávání a profesnímu přechodu a podpory samostatné výdělečné činnosti
Opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí zahrnují dotace na stáže, investice do přizpůsobení veřejných služeb zaměstnanosti mladým lidem, zlepšení odborného vedení mládeže a individuálního poradenství v oblasti zaměstnanosti a samostatnosti a programy na podporu zaměstnávání mladých lidí ze strany soukromého sektoru v přibližné výši 6,1 miliardy EUR.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v rámci politik pro pilíř příští generace Reformy: ØBulharsko splnilo tři milníky, jejichž cílem je zvýšit efektivitu vzdělávacího systému na všech úrovních – předškolního, školního a vysokoškolského vzdělávání. Patří mezi ně změny zákona o předškolním a školním vzdělávání a souvisejících podzákonných předpisů, včetně zavedení povinného předškolního vzdělávání od čtyř let věku dítěte, změny zákona o vysokoškolském vzdělávání, které zavádějí revidovaný systém akreditace vysokoškolských institucí, a přijetí národní mapy vysokoškolského vzdělávání. Bulharsko zvýšilo efektivitu svého školského systému.
ØČesko splnilo několik milníků a cílů v oblasti vzdělávání. Reforma revidovala vzdělávací programy nižšího a vyššího stupně základních škol a středních škol s cílem podpořit digitální gramotnost a pokročilé dovednosti v oblasti IT, jako je zpracování a modelování dat, kódování a programování, robotika a virtuální/rozšířená realita. Dále bylo vybráno nejméně dvacet univerzit, které budou podporovat rozvoj nových studijních programů zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace. ØV Itálii vstoupila v platnost reforma v oblasti učitelského povolání. Tato reforma se skládá ze čtyř bodů: i) zlepšení a zjednodušení veřejných výběrových řízení; ii) zvýšení kvalifikace potřebné pro přístup k učitelskému povolání; iii) vypracování účinnějšího rámce mobility učitelů v zájmu kontinuity výuky a iv) stanovení kariérního postupu v návaznosti na hodnocení výkonu a průběžný profesní rozvoj. Investice: ØČesko poskytlo 4 102 základním a středním školám 74 000 digitálních zařízení (tabletů, notebooků, mobilních telefonů atd.) pro distanční výuku. |
3.7. Příspěvek nástroje k sociální politice, včetně rovnosti žen a mužů a dětí a mládeže
Sociální politika
Členské státy zahrnuly do svých plánů pro oživení a odolnost velký počet opatření, která podporují sociální politiku, včetně opatření týkajících se rovnosti žen a mužů a dětí a mládeže, čímž podporují provádění evropského pilíře sociálních práv. Z 2 042 milníků a cílů, které podporují sociální politiku, bylo splněno 213 milníků nebo cílů, z nichž 199 bylo splněno od 1. března 2022 (cílenou analýzu opatření přispívajících k zaměstnanosti a dovednostem, vzdělávání a předškolnímu vzdělávání a péči, zdravotní a dlouhodobé péči a sociální politice lze nalézt v oddílech 3.4, 3.5 a 3.6).
Na sociální výdaje vyčlenily členské státy celkovou částkou v přibližné výši 139,8 miliardy EUR 60 , což představuje přibližně 28 % celkových odhadovaných výdajů. Přibližně třetina této částky je vyhrazena na výdaje na vzdělávání a předškolní vzdělávání a péči, další třetina na zdravotnictví a dlouhodobou péči, zatímco zbytek je rozdělen mezi výdaje na zaměstnanost a dovednosti a na sociální politiky (obrázek 28).
Obrázek 28: Podíl sociálních výdajů Nástroje pro oživení a odolnost podle hlavních sociálních kategorií
Poznámka: Tento graf ukazuje rozdělení odhadovaných sociálních výdajů ve všech schválených plánech pro oživení a odolnost. Sociální kategorie jsou definovány a uplatňovány na základě metodiky přijaté Komisí po konzultaci s Evropským parlamentem a členskými státy v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105.
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti
Rovnost žen a mužů
Plány pro oživení a odolnost členských států přispívají k rovnosti žen a mužů několika způsoby. V 27 přijatých plánech je obsaženo 134 (dílčích) opatření zaměřených na rovnost žen a mužů a mnoho reforem a investic, které jsou přímo zaměřeny na to, aby obecně přispívaly k zajištění rovných příležitostí. Rozčlenění opatření týkajících se rovnosti žen a mužů podle jednotlivých členských států je znázorněno na obrázku 29 61 62 .
Obrázek 29: Podíl (v %) opatření zaměřených na rovnost žen a mužů v přijatých plánech pro oživení a odolnost
Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti
Kromě opatření, která výslovně přispívají k rovným příležitostem, zahrnuly členské státy do svých plánů i další reformy a investice, které podporují rovnost. Ty někdy zahrnují výslovné dílčí cíle nebo jiná ustanovení, která zajišťují, že jsou potřeby konkrétních skupin zohledněny v jiných politických oblastech. I když opatření v oblasti trhu práce, bydlení, energetiky, dopravy a digitalizace nemusí být zpočátku považována za politiky přispívající k rovnosti, jejich účinné provádění může k podpoře rovných příležitostí významně přispět. Například reformy a investice v oblasti infrastruktury, veřejné dopravy nebo digitální konektivity nemusely být navrženy za účelem podpory rovných příležitostí, ale mohou mít pozitivní dopad, pokud jde o přístup ke vzdělávání na dálku, základním (zdravotnickým) službám a veřejným službám, nebo umožnit lidem s omezenou mobilitou nebo žijícím v odlehlých oblastech zapojit se do hospodářských činností a společenského života.
Členské státy pokračují v provádění opatření zaměřených na rovnost žen a mužů. Ze 134 (dílčích) opatření zaměřených na rovnost žen a mužů v 27 plánech pro oživení a odolnost obsahuje 25 (dílčích) opatření milníky nebo cíle, které jsou již splněny, včetně dvaceti, které byly splněny od 1. března 2023. Příklady opatření se zaměřením na rovnost žen a mužů se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli se zaměřením na rovnost žen a mužů Reformy: ØChorvatsko přijalo nový zákoník práce, který obsahuje ustanovení o větší flexibilitě pracovní doby a místa výkonu práce a také ustanovení snižující rozdíly v odměňování žen a mužů. Dodatečná flexibilita umožňuje více využívat částečné pracovní úvazky zejména rodičům a poskytovatelům péče. ØŠpanělsko přijalo nové právní předpisy k zajištění rovného odměňování mužů a žen prostřednictvím povinné stejné odměny za práci stejné hodnoty, podpory transparentnosti odměňování s cílem odhalit a zamezit diskriminaci a vytvoření nástrojů k dodržování zásady transparentnosti odměňování. Investice: ØItálie realizovala investici na podporu zakládání a růstu podniků vedených ženami spočívající ve zřízení nového fondu a posílení dvou stávajících fondů od roku 2021. Související milník byl uspokojivě splněn v rámci první žádosti o platbu. Očekává se, že prvních 700 podniků bude mít nárok na podporu od července 2023 a podle národních údajů bylo do června 2023 oficiálně vybráno více než 1 000 podniků. Itálie rovněž zavedla systém certifikace rovnosti žen a mužů, který má podpořit podnikové postupy podporující rovnost žen a mužů a motivovat k jejich zavedení. |
Děti a mládež
Na děti a mládež se zaměřuje 425 (dílčích) opatření, která jsou rozdělena do několika politických oblastí, především do oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Analýza politik pro příští generaci, děti a mládež, například v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, je uvedena v oddíle 3.6.
Ze všech opatření zaměřených na mládež a děti zahrnutých v 27 plánech pro oživení a odolnost obsahuje milníky nebo cíle, které jsou již splněny, 83 (dílčích) opatření, z nichž 79 (dílčích) opatření obsahuje milníky a cíle, které byly splněny od 1. března 2022. Řada členských států začala provádět reformy a investice podporující děti a mládež. Příklady opatření na podporu dětí a mládeže se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli se zaměřením na děti a mládež Reformy: ØRakousko zavedlo speciální vzdělávací balíček a související podpůrná opatření zaměřená zejména na znevýhodněné žáky, včetně poskytování prostředků na podpůrné hodiny, dělení na skupiny/třídy, individuálních podpůrných opatření a doplňkové výuky během letních prázdnin. Již se uskutečnilo mnoho dodatečných podpůrných vyučujících hodin, jejichž cílem bylo kompenzovat nahromaděné studijní deficity a možné výpadky vzdělávání během pandemie COVID-19. ØBulharsko provedlo první část reformy předškolního a školního vzdělávání a celoživotního učení a mimo jiné zavedlo novou povinnost dětí navštěvovat předškolní vzdělávání od čtyř let věku dětí. Další změny zákona zahrnovaly aktualizaci základních vzdělávacích programů v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM) a další možnosti distanční výuky. ØLitva zahájila reformu systému odborného poradenství se zaměřením na poradenství pro volbu povolání a celoživotní učení, aby lépe propojila nabídku a poptávku na trhu práce. První dokončená opatření stanovila rámec a řízení systému, požadavky na kompetence pracovníků poradenství pro volbu povolání, systém financování poskytovaných služeb, rozsah zapojení institucí a sociálních partnerů. ØMalta zahájila provádění reformy zaměřené na zvýšení kvality inkluzivního vzdělávání, zejména zřízením nových oddělení pro autistické studenty na středních školách, z čehož těží mladí lidé s poruchou autistického spektra, kteří mají nově přístup k vybavení odpovídajícímu jejich specifickým vzdělávacím potřebám. Investice: ØFrancie podpořila zaměstnávání mladých lidí, když v první polovině roku 2021 poskytla více než 337 000 dotací na zaměstnávání mladých lidí do 26 let. Tyto dotace byly vypláceny zaměstnavateli, aby uzavřel s mladými lidi do 26 let na středně kvalifikovaných nebo absolventských pracovních místech smlouvu na dobu určitou (nejméně tři měsíce) nebo smlouvu na dobu neurčitou. |
Znevýhodněné skupiny
Několik plánů pro oživení a odolnost členských států zahrnuje také opatření zaměřená na ekonomickou a sociální integraci osob se zdravotním postižením, jakož i na ochranu a integraci dalších znevýhodněných skupin, jako jsou osoby pocházející z přistěhovaleckého prostředí nebo Romové. Kromě několika výše popsaných opatření zaměřených na mládež se zacílením na znevýhodněné skupiny zavádějí členské státy například pobídky pro zaměstnavatele, aby zaměstnávali osoby se zdravotním postižením a podporovali jejich integraci na trhu práce, nebo cíleně usilují o odstranění bariér ve veřejných budovách a o usnadnění účasti osob se zdravotním postižením na vzdělávání a jejich začlenění do společnosti.
Od 1. března 2022 několik členských států (např. Chorvatsko, Itálie, Portugalsko, Rakousko, Slovensko a Španělsko) dokončilo nebo zahájilo důležité reformy a/nebo investice podporující začleňování znevýhodněných skupin, jako jsou osoby se zdravotním postižením, osoby pocházející z přistěhovaleckého prostředí nebo osoby příslušné k etnické menšině. Tato opatření se v některých případech výslovně týkají Romů. Některé členské státy navíc provedly reformy a investice s cílem zlepšit a/nebo digitalizovat systém přijímání migrantů a uprchlíků. Příklady opatření na podporu začleňování znevýhodněných skupin se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli se zaměřením na znevýhodněné skupiny Reformy: ØSlovensko zavedlo nový, zrychlený vízový režim, který se zaměřuje na vysoce kvalifikované státní příslušníky třetích zemí hledající zaměstnání a umožňuje jim okamžitě začít pracovat na základě národního víza. ØŘecko přijalo zákon umožňující přechod na komunitní péči o osoby se zdravotním postižením a provedlo první opatření pilotní fáze systému osobní asistence. ØV Chorvatsku absolvovalo 256 pracovníků odbornou přípravu v oblasti sociálního poradenství, a to prostřednictvím patnácti modulů v devíti městech: Varaždin, Karlovac, Záhřeb, Slavonski Brod, Split, Osijek, Zadar, Rijeka a Pula. Cílem této odborné přípravy bylo zlepšit kompetence odborníků v systému sociální péče, aby bylo co nejvíce podpořeno poskytování služby sociálního poradenství při práci s osobami na okraji společnosti nebo ohroženými osobami. ØItálie podpořila projekty zaměřené na zvýšení samostatnosti osob se zdravotním postižením. Tyto projekty spočívají v renovaci domácích prostor a poskytování informačních a komunikačních zařízení osobám se zdravotním postižením, k nimž je poskytováno také školení v oblasti digitálních dovedností. Na konci roku 2022 již příslušné sociální obvody realizovaly více než 500 projektů zaměřených na osoby se zdravotním postižením. Celkovým cílem je do konce března 2026 pomoci nejméně 5 000 osobám se zdravotním postižením v celé zemi. |
Koncem roku 2022 byl v Casa Vitinia v Římě slavnostně zahájen projekt spočívající v poskytnutí zrekonstruovaného domova a možnosti absolvovat školení v oblasti digitálních dovedností pro dvanáct osob se zdravotním postižením
Autorská práva: italská vláda Investice: ØLotyšsko poskytlo přístup ke vzdělávacímu obsahu a umožnilo sociálně zranitelným skupinám účastnit se distanční výuky. V roce 2021 byl schválen rámec pro organizaci a realizaci distanční výuky ve vzdělávacích institucích. Investice v rámci plánu pro oživení a odolnost spočívají v nákupu vybavení v oblasti informačních a komunikačních technologií pro všeobecně vzdělávací instituce a cílené podpoře žáků ze sociálně slabých skupin, učitelů a vytvoření „počítačové knihovny“ ve vzdělávacích institucích. |
3.8. Příspěvek k přeshraničním projektům a projektům pro více zemí
Nástroj pro oživení a odolnost podporuje účast členských států na přeshraničních projektech, přičemž plánování reforem a investic probíhá současně koordinovaným způsobem. Ačkoli jednotlivé plány pro oživení a odolnost odrážejí konkrétní situaci každého členského státu, některé společné výzvy vyžadují koordinované reformy a investice. Spolupráce více zemí může umožnit podporu velkých projektů, které by nemohl sám vyvinout jeden členský stát, a umožní sdílení zdrojů, čímž dojde ke zvýšení dopadu a dosažení úspor z rozsahu a synergií.
Během přípravy plánů podněcovala Komise členské státy k účasti na klíčových projektech pro více zemí, což posílí koordinaci kritických investic ve strategických odvětvích a přinese hmatatelné výhody pro jednotný trh. Význam projektů pro více zemí byl ještě posílen změnou nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, které prostřednictvím dodatečného kritéria posouzení vyžaduje, aby byl kladen velký důraz na všechna opatření zavedená v rámci kapitoly REPowerEU, která přispívají k přeshraničním projektům nebo projektům pro více zemí.
Zelená transformace
Více než polovina plánů pro oživení a odolnost zahrnuje opatření přispívající k projektům pro více zemí nebo k přeshraničním iniciativám souvisejícím s opatřeními v rámci zelené transformace (viz tabulka 8 níže): Celkem je pro zelené projekty pro více zemí nebo přeshraniční projekty relevantních více než 38 opatření.
·Mezi projekty pro více zemí s nejvyšším podílem v plánech pro oživení a odolnost patří opatření v podobě „významných projektů společného evropského zájmu“ týkající se vodíku (zahrnuta v devíti opatřeních šesti členských států). Mezi projekty pro více zemí související se zelenou transformací patří také dvě elektrická propojovací vedení (0,3 miliardy EUR) a propojení železnic mezi Veronou a Brennerem (0,9 miliardy EUR).
·Několik přeshraničních projektů podpoří interoperabilitu železnic v EU s významným přeshraničním rozměrem. Některé z těchto projektů souvisejí se zavedením evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS) (pět plánů pro oživení a odolnost, osm projektů, 3,4 miliardy EUR). Systém ERTMS se týká interoperability, digitalizace a bezpečnosti železničních služeb a má zásadní význam pro přesun nákladní dopravy ze silnic na železnici na přeshraničních trasách. Investiční potřeby, pokud jde o železniční signalizaci v celé EU, jsou značné vzhledem k tomu, že náležitě vybaveno je pouze 11 % koridorů transevropské dopravní sítě (TEN-T). Z Nástroje pro oživení a odolnost bude navíc financováno zavádění železničních koridorů TEN-T (např. RailBaltica, středomořský koridor (Španělsko–Francie), skandinávsko-středomořský koridor (italský úsek), severomořsko-středomořský koridor (Belgie–Lucembursko) s částkou přesahující 24,9 miliardy EUR (představující jedenáct plánů pro oživení a odolnost, sedmnáct opatření a více než 40 milníků a cílů).
Od poslední výroční zprávy Nástroje pro oživení a odolnost v březnu 2022 bylo z celkových deseti uspokojivě splněno pět milníků a cílů týkajících se zelených přeshraničních projektů a/nebo projektů pro více zemí. Kromě toho bylo v důsledku revize plánů pro oživení a odolnost na základě článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost zrušeno jedno opatření týkající se koridorů TEN-T a na základě článku 21 bylo přidáno jedno další opatření týkající se železničního propojení. Komise navíc schválila kapitoly REPowerEU zahrnující opatření přeshraniční povahy následujících členských států: Estonsko, Francie, Slovensko a Malta (další informace viz oddíl 4.2: Plán REPowerEU:
Tabulka 8: Projekty pro více zemí související s opatřeními v rámci pilíře týkajícího se zelené transformace
BE |
BG |
CZ |
DK |
DE |
EE |
IE |
EL |
ES |
FR |
HR |
IT |
CY |
LV |
LT |
LU |
HU |
MT |
NL |
AT |
PL |
PT |
RO |
SI |
SK |
FI |
SE |
Celkem |
|
Významný projekt společného evropského zájmu týkající se vodíku |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
7 |
||||||||||||||||||||
Elektrické propojovací vedení |
● |
● |
2 |
|||||||||||||||||||||||||
Propojení železnic |
● |
● |
2 |
|||||||||||||||||||||||||
Systém ERTMS |
● |
● |
● |
● |
● |
5 |
||||||||||||||||||||||
Koridory TEN-T |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
11 |
Zdroj: Plány všech 27 členských států pro oživení a odolnost
Digitální transformace
Většina plánů pro oživení a odolnost obsahuje také opatření přispívající k projektům pro více zemí nebo k přeshraničním iniciativám souvisejícím s digitální transformací, přičemž tyto projekty zahrnuje 21 z 27 plánů. Celkem k projektům pro více zemí nebo přeshraničním projektům přispívá více než 50 (dílčích) opatření.
Prostřednictvím digitálních projektů pro více zemí přispějí plány pro oživení a odolnost k prioritám EU. Příspěvky k projektu pro více zemí týkajícímu se mikroelektroniky, jehož cílem je posílit konkurenceschopnost EU v oblasti polovodičových technologií, obsahuje dvanáct plánů pro oživení a odolnost. Osm členských států zahrnuje do svých plánů pro oživení a odolnost podporu sítě evropských center pro digitální inovace, která pomůže podpořit digitalizaci v malých a středních podnicích. Součástí několika plánů pro oživení a odolnost je také podpora projektů pro více zemí, které podporují rozvoj a zavádění mimo jiné přeshraničních koridorů 5G, cloudové infrastruktury a služeb, kapacit v oblasti mikroelektroniky, kvantové komunikační infrastruktury a vysoce výkonné výpočetní techniky. Tabulka 9 shrnuje využití digitálních projektů pro více zemí ve 27 plánech pro oživení a odolnost.
Od doby zřízení Nástroje pro oživení a odolnost bylo uspokojivě splněno třináct milníků a cílů týkajících se digitálních přeshraničních projektů a/nebo projektů pro více zemí. (V důsledku revize plánů pro oživení a odolnost byla navíc odstraněna některá opatření na základě článku 18 nebo článku 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost).
Tabulka 9: Digitální projekty pro více zemí
BE |
BG |
CZ |
DK |
DE |
EE |
IE |
EL |
ES |
FR |
HR |
IT |
CY |
LV |
LT |
LU |
HU |
MT |
NL |
AT |
PL |
PT |
RO |
SI |
SK |
FI |
SE |
Celkem |
|
Mikroelektronika |
● |
● |
● |
|
|
● |
● |
|
● |
● |
|
|
● |
|
|
● |
● |
● |
● |
12 |
||||||||
Evropská centra pro digitální inovace |
● |
● |
|
● |
|
● |
● |
● |
|
|
|
● |
|
|
● |
|
8 |
|||||||||||
Koridory 5G |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
7 |
||||||||||||||||||||
Cloud |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
7 |
||||||||||||||||||||
Evropská kvantová komunikační infrastruktura |
● |
● |
● |
● |
4 |
|||||||||||||||||||||||
Evropská vysoce výkonná výpočetní technika |
● |
● |
● |
3 |
||||||||||||||||||||||||
Propojená veřejná správa |
● |
● |
● |
3 |
||||||||||||||||||||||||
Genom Evropy |
● |
● |
● |
3 |
||||||||||||||||||||||||
Podmořské kabely |
● |
● |
2 |
|||||||||||||||||||||||||
Evropská infrastruktura blockchainových služeb |
● |
● |
2 |
|||||||||||||||||||||||||
Bezpečnostní operační střediska |
● |
● |
2 |
|||||||||||||||||||||||||
Další |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
● |
9 |
Zdroj: Plány všech 27 členských států pro oživení a odolnost
Příklady relevantních opatření se splněnými milníky a cíli v přeshraničních projektech a projektech pro více zemí Reformy: ØČesko zřídilo Středoevropskou observatoř digitálních médií. Tato observatoř je součástí Evropského střediska pro sledování digitálních médií a přispívá k boji proti dezinformacím na internetu na vnitrostátní, nadnárodní a evropské úrovni. ØFrancie zveřejnila národní strategie, které jsou zaměřeny na zvýšení investic do klíčových digitálních technologií, včetně kvantových technologií, kybernetické bezpečnosti, sítí 5G a budoucích telekomunikačních a cloudových řešení, a zahrnují příspěvky k významným projektům společného evropského zájmu, jejichž cílem je budovat evropské kapacity v oblasti důležitých pokročilých technologií. ØItálie přijala vnitrostátní právní akt, kterým se přidělují potřebné finanční prostředky na podporu účastníků významných projektů společného evropského zájmu, upřesňují se postupy a lhůty pro předkládání projektů a požadavky na přístup potenciálních příjemců. Investice ØRakousko vybralo projekty na podporu vývoje inovativních mikroelektronických technologií a technologií pro připojení, které přispívají k významným projektům společného evropského zájmu v oblasti mikroelektroniky a komunikačních technologií. ØPortugalsko vybralo konsorcia center pro digitální inovace jako inkubátory/akcelerátory, jež mají podpořit podnikatelský ekosystém v oblasti digitální transformace. Tato centra budou součástí sítě evropských center pro digitální inovace. |
3.9. Příspěvek k provádění doporučení pro jednotlivé země
Pokrok byl zaznamenán v provádění doporučení pro jednotlivé země, přičemž alespoň určitého pokroku bylo dosaženo u 68 % doporučení pro jednotlivé země za období 2019–2020 (obrázek 30). Hodnocení doporučení pro jednotlivé země zveřejněné v rámci jarního balíčku evropského semestru 2023 ukazuje na stálý nárůst provádění jak doporučení pro jednotlivé země strukturální povahy z roku 2019, tak i více na krizi zaměřených doporučení pro jednotlivé země z roku 2020. Z toho jsou jasně patrné pobídky, které od roku 2021 poskytuje Nástroj pro oživení a odolnost, jehož přístup založený na výkonnosti a důraz na reformy by měl i v nadcházejících letech dále posilovat provádění doporučení pro jednotlivé země. Od roku 2019 dosáhly členské státy největšího pokroku v oblasti přístupu k financování a finančních služeb, následovaných fungováním trhu práce, bojem proti praní peněz a podnikatelským prostředím. Méně viditelného pokroku bylo zároveň dosaženo v oblasti jednotného trhu, hospodářské soutěže a státní podpory, bydlení, dlouhodobé péče a důchodových systémů.
Obrázek 30: Současná úroveň provádění doporučení pro jednotlivé země na období 2019–2020
Zdroj: Jarní balíček evropského semestru 2023 |
Obrázek 31: Provádění doporučení pro jednotlivé země na období 2019–2022: roční hodnocení v jednotlivých po sobě následujících letech oproti provedení k dnešnímu dni
Zdroj: Jarní balíček evropského semestru 2023 |
Značného pokroku se daří dosahovat rovněž v provádění doporučení přijatých v roce 2022, přičemž v červenci 2022 bylo dosaženo alespoň určitého pokroku u téměř 52 % doporučení určených členským státům (obrázek 31). Největšího pokroku bylo celkově dosaženo v oblasti rozpočtového rámce a fiskálního řízení, dále v oblasti dopravy, podnikatelského prostředí a energetické účinnosti. Naopak menšího pokroku bylo dosaženo při řešení doporučení týkajících se daňové politiky.
4.REPowerEU
Od přijetí nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost v únoru 2021 narušily evropské a světové ekonomiky a energetické trhy bezprecedentní geopolitické události. Členské státy čelí několika novým výzvám v podobě vysokých cen energií, přetížení administrativních kapacit, narušení dodavatelských řetězců nebo socioekonomických důsledků ruské agrese vůči Ukrajině. V reakci na tyto nedávné události Komise vypracovala plán REPowerEU, jehož cílem je zajistit nezávislost EU na ruských fosilních palivech do roku 2030. Plán REPowerEU se zaměřuje na diverzifikaci dovozu plynu a související úpravy energetické infrastruktury, přičemž zároveň urychluje rozšíření elektřiny z obnovitelných zdrojů a umožňuje úspory energie v celém hospodářství.
Plán REPowerEU, navržený v květnu 2022 jako reakce EU na celosvětovou energetickou krizi, uznal úlohu Nástroje pro oživení a odolnost spolu s dalšími nástroji EU, včetně finančních prostředků politiky soudržnosti 63 , pro dosažení bezpečné, cenově dostupné a zelené energie. V rámci plánu REPowerEU bude Nástroj pro oživení a odolnost podporovat členské státy při předkládání dalších reforem a investic, aby byly splněny cíle plánu REPowerEU, včetně rychlého ukončení závislosti EU na ruských fosilních palivech, urychlení přechodu na čistou energii, snížení spotřeby energie, podpory změny kvalifikace pracovní síly, řešení energetické chudoby a podpory hodnotových řetězců v oblasti kritických surovin a technologií souvisejících se zelenou transformací. Tato nová nebo rozšířená opatření, která budou zahrnuta do zvláštních kapitol REPowerEU, doplní již tak ambiciózní zelenou agendu stávajících plánů pro oživení a odolnost. Mohou se opírat o technickou pomoc Komise poskytovanou prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu. Podporu související s plánem REPowerEU již dostalo nebo v současné době dostává sedmnáct členských států 64 . Některá z těchto opatření budou mít také digitální rozměr (např. digitalizace energetiky).
Jak je uvedeno v oddíle 2.3, Komise obdržela 25 upravených plánů pro oživení a odolnost a 20 kapitol REPowerEU. Následující oddíl se podrobněji zabývá obsahem kapitol REPowerEU, které byly v době přípravy této zprávy přijaty Radou EU.
4.1. Opatření obsažená v kapitolách REPowerEU
Přijaté kapitoly REPowerEU se přímo týkají cílů pozměněného nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Přijaté kapitoly obsahují opatření, která se přímo týkají cílů aktu o průmyslu pro nulové čisté emise a evropského aktu o kritických surovinách v rámci průmyslového plánu Zelené dohody pro Evropu. Patří mezi ně opatření ke zlepšení procesů udělování povolení pro obnovitelné zdroje energie, zlepšení zelených dovedností pracovní síly a podpora hodnotových řetězců v oblasti kritických surovin a technologií souvisejících se zelenou transformací. Přehled kapitol programu REPowerEU, které Komise kladně posoudila a Rada schválila, je uveden v tabulce 10.
Tabulka 10: Přehled obsahu přijatých kapitol REPowerEU
Počet nových a rozšířených investic a reforem |
Příspěvek v oblasti klimatu |
Celkové odhadované náklady (v milionech EUR) |
Cíle plánu REPowerEU splněné v rámci kapitoly členských států |
|
Estonsko |
2 nové investice 1 rozšířená reforma |
100 % |
Celkem: 90 ETS: 83,3 Rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu: 6,6 |
b) urychlení využívání obnovitelných zdrojů energie (OZE), kritické energetické infrastruktury, organizačního průmyslu, využívání udržitelného biometanu e) urychlení integrace obnovitelných zdrojů energie |
Francie |
3 nové investice 3 nové reformy 1 rozšířená investice |
91,6 % |
Celkem: 2 825 ETS: 2 321 Rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu: 504 |
b) zvýšení energetické účinnosti budov, urychlení využívání obnovitelných zdrojů energie a dekarbonizace průmyslu d) vytváření pobídek ke snižování poptávky po energii e) urychlení integrace obnovitelných zdrojů energie, podpora ukládání elektřiny, podpora dopravy s nulovými emisemi. |
Malta |
1 nová reforma 1 nová investice |
100 % |
Celkem: 70 ETS: 30 Rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu: 40 |
b) urychlení využívání obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti budov e) urychlení integrace obnovitelných zdrojů energie a podpora dopravy s nulovými emisemi a její infrastruktury |
Slovensko |
6 nových reforem 6 nových investic 2 rozšířené investice |
85,26 % |
Celkem: 402,7 ETS: 366,4 Rezerva na vyrovnání se s důsledky brexitu: 36,3 |
b) urychlení využívání obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti budov c) řešení energetické chudoby e) urychlení integrace obnovitelných zdrojů energie a podpora dopravy s nulovými emisemi a její infrastruktury f) urychlení změny kvalifikace pracovní síly v oblasti zelených a souvisejících digitálních dovedností |
Zdroj: Evropská komise.
Kapitola REPowerEU: Estonsko
Estonská kapitola REPowerEU zahrnuje jednu rozšířenou reformu a dvě nové investice v oblasti obnovitelných zdrojů energie a výroby a využití udržitelného biometanu, jejichž odhadované náklady činí 90 milionů EUR. Investice i reforma mají přeshraniční rozměr a 100 % odhadovaných nákladů je označeno v rámci oblasti klimatu. Reformu a investice v rámci této kapitoly shrnuje následující seznam:
·Reforma využívání obnovitelných zdrojů energie. Toto opatření, které doplňuje stávající reformu estonského plánu pro oživení a odolnost, přispívá k většímu rozšíření projektů v oblasti větrné energie tím, že omezuje legislativní překážky pro předkladatele projektů v oblasti větrné energie. Reforma dále posiluje kapacitu místních orgánů v oblasti správních postupů nezbytných pro rozvoj větrné energie.
·Investice do zlepšení přístupu výroby energie z obnovitelných zdrojů k distribuční síti. Tato investice zvýší kapacitu distribučních sítí o dalších 160 MW a zlepší tak přístup výrobců energie z obnovitelných zdrojů k síti.
·Investice do zvýšení výroby a využívání udržitelného bioplynu a biometanu. Účelem tohoto opatření je zvýšit využívání udržitelného bioplynu a udržitelného biometanu v souladu se směrnicí o obnovitelných zdrojích energie (dále jen „směrnice RED II“) 65 a urychlit integraci obnovitelných zdrojů energie. Investice zahrnuje dílčí investici do vytvoření nezbytných regulačních, organizačních a finančních podmínek pro zvýšení využívání udržitelného bioplynu a udržitelného biometanu a dílčí investici do výstavby výrobních zařízení.
Kapitola REPowerEU: Francie
Francouzská kapitola REPowerEU zahrnuje tři nové reformy, tří nové investice a jednu rozšířenou investici v odhadované výši 2,82 miliardy EUR. Na přeshraniční investice je přiděleno 91,2 % odhadovaných nákladů kapitoly a 91,6 % odhadovaných nákladů je označeno jako náklady v rámci oblasti klimatu. Reformy a investice v rámci této kapitoly shrnuje následující seznam:
·V rámci francouzské kapitoly REPowerEU bude provedena reforma týkající se urychlení výroby energie z obnovitelných zdrojů, jež má za cíl zjednodušit řízení o udělení povolení a urychlit plánování projektů v oblasti obnovitelné energie. Toho bude dosaženo tím, že se odstraní překážky, které v současné době brání zavádění energie z obnovitelných zdrojů.
·Reforma „energetické střídmosti“, jejímž cílem je do roku 2024 dosáhnout 10% snížení spotřeby energie ve všech odvětvích ve srovnání se zimním obdobím 2018–2019. Reforma zahrnuje návrhy opatření na podporu snižování spotřeby energie v různých odvětvích, včetně bydlení, dopravy a průmyslu.
·Reforma týkající se zřízení generálního sekretariátu pro ekologické plánování. Hlavním cílem generálního sekretariátu bude usnadnit koordinaci národních strategií týkajících se zelené transformace. Bude to zahrnovat mobilizaci různých ministerstev a zúčastněných stran, jakož i hodnocení účinnosti prováděných opatření v těchto oblastech.
·Investice do dekarbonizace průmyslu. Cílem opatření je podpořit investice do dekarbonizace průmyslového tepla, energetické účinnosti a investice do změn procesů v průmyslu s cílem snížit spotřebu energie z fosilních zdrojů, a tím snížit emise skleníkových plynů.
·Investice do výroby a využívání obnovitelného vodíku a vodíku, který nepochází z fosilních zdrojů, prostřednictvím financování čtyř významných projektů společného evropského zájmu v oblasti vodíku. Cílem tohoto opatření je posílit průmyslová odvětví s ohledem na ekologické, technologické a ekonomické aspekty a současně minimalizovat emise a zlepšit možnosti ukládání energie pro průmyslová odvětví.
·Investice do energetické renovace veřejných budov a rozšířené opatření týkající se energetické renovace soukromých obydlí. Hlavním cílem je poskytnout finanční podporu na energetickou renovaci veřejných a soukromých budov, což v krátkodobém horizontu povede ke snížení spotřeby energie v odvětví stavebnictví a ke snížení závislosti na fosilních palivech.
Kapitola REPowerEU: Malta
Maltská kapitola REPowerEU zahrnuje jednu reformu a jednu investici v odhadované výši 70 milionů EUR. Na přeshraniční investice je přiděleno 100 % odhadovaných nákladů kapitoly a 100 % odhadovaných nákladů je označeno jako náklady v rámci oblasti klimatu.
·Reforma stávajících systémů udělování povolení. Jejím cílem je urychlit postupy udělování povolení pro projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a zavést povinnost instalovat střešní solární panely na nové budovy. Nová reforma doplňuje první a druhou složku maltského plánu pro oživení a odolnost, které se zaměřují na zlepšení energetické účinnosti budov a dopravy a částečně na zvýšení výroby energie z obnovitelných zdrojů.
·Investice do elektrické sítě. Hlavním cílem je posílit a rozšířit elektrickou distribuční síť prostřednictvím investic do sítě, distribučních služeb a bateriových úložišť.
Kapitola REPowerEU: Slovensko
Slovenská kapitola REPowerEU zahrnuje šest nových reforem, šest nových investic a dvě rozšířené investice v odhadované výši 402,7 milionu EUR. Na přeshraniční investice je přiděleno 91,2 % odhadovaných nákladů kapitoly a 64,1 % odhadovaných nákladů je označeno jako náklady v rámci oblasti klimatu. Následující seznam shrnuje reformy a investice v rámci čtyř tematických oblastí kapitoly, které jsou doprovázeny investicí zajišťující cílenou komunikaci a koordinaci při provádění:
·Obnovitelné zdroje energie, sítě a procesy udělování povolení: dílčí opatření v této oblasti se zaměřují na optimalizaci postupů při vydávání environmentálních povolení, zlepšení využívání geotermální energie a podporu využívání tepelných čerpadel. Dále je podporováno posuzování trajektorií udržitelného využívání a dodávek biomasy a rozvoj a podpora výroby biometanu. Stanoví se vhodné oblasti pro větrnou energii a vypracuje se akční plán pro národní strategii v oblasti vodíku a opatření na podporu integrace obnovitelných zdrojů energie do elektrické sítě. Investice směřují do modernizace a digitalizace distribučních systémů elektřiny, včetně zavedení energetického datového centra.
·Energetická účinnost budov: zahrnuje vytvoření jednotné digitální datové platformy pro shromažďování informací o energetické náročnosti všech veřejných a soukromých budov a reformu zaměřenou na zlepšení hospodaření s energií v budovách státní správy. Investice povedou k úsporám energie ve veřejných budovách a domácnostech ohrožených energetickou chudobou a budou zahrnovat pomoc s definováním správného souboru opatření a zpracováním žádosti o grant poskytovanou zranitelným skupinám.
·Udržitelná doprava: tato oblast rozšiřuje stávající opatření slovenského plánu pro oživení a odolnost s cílem dále rozvíjet dopravní infrastrukturu s nulovými emisemi a podporovat ekologickou osobní dopravu.
·Zelené dovednosti: příslušná reforma a investice podporují rozvoj aktualizovaného vzdělávacího programu pro odborné školy a nový vzdělávací program pro pedagogické pracovníky. Opatření dále podporují akreditovaný vzdělávací program pro vzdělávání dospělých se zaměřením na zelené dovednosti a poskytování materiálního a technického vybavení.
4.2. Financování plánu REPowerEU
Zatímco původní plány pro oživení a odolnost byly financovány výhradně z půjček v rámci nástroje NGEU, kapitoly REPowerEU mohou být financovány z různých zdrojů. Po vstupu pozměněného nařízení (EU) 2021/241 o Nástroji pro oživení a odolnost v platnost může každý upravený plán pro oživení a odolnost s kapitolou REPowerEU požádat o dodatečnou finanční podporu ve formě finančních prostředků ze systému obchodování s emisemi (dále jen „ETS“), převodů z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu a strukturálních fondů a/nebo půjček. Po přepočtu finančních prostředků přidělených členským státům podle článku 18 se navíc některým členským státům zvýšila nevratná finanční podpora, která může být rovněž použita k financování jejich kapitol programu REPowerEU. Dodatečná finanční podpora související s kapitolou REPowerEU bude vyplacena společně se zbytkem finančního příspěvku z Nástroje pro oživení a odolnost a případně s podporou v podobě půjčky podle společného harmonogramu vyplácení.
Celkově budou kapitoly REPowerEU financovány částkou 20 miliard EUR z dražeb povolenek systému ETS a částkou 2,1 miliardy EUR z převodů z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu. Kromě toho, jak je uvedeno v oddíle 2.3, mohou být opatření uvedená v kapitolách REPowerEU financována také z dodatečné nevratné podpory Nástroje pro oživení a odolnost podle článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a dodatečných půjček RRF podle článku 14.
Příjmy z dražeb povolenek systému ETS
V souladu s článkem 21a pozměněného nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost je v rámci Nástroje pro oživení a odolnost k dispozici 20 miliard EUR jako dodatečná nevratná finanční podpora. Tyto vnější účelově vázané příjmy přispívají ke zvýšení odolnosti energetického systému Unie tím, že snižují závislost na fosilních palivech a pomáhají diverzifikovat dodávky energie na úrovni Unie. Mohou být použity výhradně na financování opatření zahrnutých v kapitolách REPowerEU a s jasnou výjimkou reforem a investic, které jsou zaměřeny na zlepšení energetické infrastruktury a zařízení pro uspokojení okamžitých potřeb v oblasti bezpečnosti dodávek plynu a ropy.
Dražbou povolenek v rámci systému obchodování s emisemi (ETS) bude získáno dalších 20 miliard EUR, a to podle následujícího rozdělení:
·60 % (tj. 12 miliard EUR) bude pocházet z dražeb povolenek v rámci Inovačního fondu a
·40 % (tj. 8 miliard EUR) bude pocházet z předčasného prodeje povolenek členských států v rámci systému ETS.
Dražba povolenek v rámci systému ETS byla zahájena 3. července 2023. Do 1. září 2023 bylo získáno 931 milionů EUR, a to dražbou 5,88 milionu povolenek z Inovačního fondu a 4,98 milionu povolenek z povolenek členských států v rámci systému ETS. Opakovaný úspěch těchto emisí ukazuje, že finanční trhy podporují cíle plánu REPowerEU a jsou ochotny investovat do projektů plánu REPowerEU. Tempo a příjmy z dražeb jsou na dobré cestě k bezproblémovému provedení a financování kapitol plánu REPowerEU.
Dodatečná nevratná finanční podpora se rozděluje mezi členské státy na základě aktualizovaného klíče pro přidělování (tabulka 11). Tento klíč zohledňuje závislost členských států na fosilních palivech a růst cen investičního zboží. To umožňuje lépe reagovat na důsledky ruské vojenské agrese vůči Ukrajině a přidělit více finančních prostředků nejvíce postiženým členským státům.
Tabulka 11: Dodatečná nenávratná podpora dostupná pro jednotlivé členské státy
Výše konečné čisté dostupné nevratné podpory (v EUR, běžné ceny) |
|
Belgie |
281 716 188 |
Bulharsko |
479 327 545 |
Česko |
680 543 170 |
Dánsko |
130 714 933 |
Německo |
2 086 423 922 |
Estonsko |
83 297 553 |
Irsko |
89 428 389 |
Řecko |
768 069 923 |
Španělsko |
2 582 276 223 |
Francie |
2 317 477 900 |
Chorvatsko |
269 037 883 |
Itálie |
2 755 867 236 |
Kypr |
52 408 822 |
Lotyšsko |
123 797 035 |
Litva |
193 729 642 |
Lucembursko |
29 955 009 |
Maďarsko |
700 513 718 |
Malta |
29 955 027 |
Nizozemsko |
454 359 575 |
Rakousko |
210 304 520 |
Polsko |
2 755 862 361 |
Portugalsko |
703 364 724 |
Rumunsko |
1 397 228 597 |
Slovinsko |
116 734 327 |
Slovensko |
366 409 448 |
Finsko |
112 766 671 |
Švédsko |
198 429 659 |
EU-27 |
19 970 000 000 |
Zdroj: Evropská komise
Převedené zdroje z fondů politiky soudržnosti a z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu
V rámci stávajících možností podle nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a nařízení o společných ustanoveních mohou členské státy převést až 5 % svých původně přidělených finančních prostředků z fondů politiky soudržnosti do Nástroje pro oživení a odolnost. K 1. září Komise žádnou takovou žádost o převod neobdržela. Členské státy navíc mohou podle nařízení o plánu REPowerEU použít až 7,5 % svého původního vnitrostátního přídělu v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu plus a Fondu soudržnosti na podporu cílů plánu REPowerEU v souladu s pravidly pro jednotlivé fondy.
Kromě této možnosti mohou členské státy dobrovolně převést celý svůj prozatímní příděl v rámci rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu nebo jeho část do Nástroje pro oživení a odolnost za účelem financování investic a reforem zahrnutých v kapitole REPowerEU. K 1. březnu 2023 oznámily všechny členské státy Komisi svůj záměr převést finanční prostředky rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu do Nástroje pro oživení a odolnost. Tyto finanční prostředky jsou převedeny do Nástroje pro oživení a odolnost a přiděleny po přijetí prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje revidovaný plán pro oživení a odolnost s kapitolou REPowerEU. Tabulka 12 uvádí celkové částky převedené z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu do Nástroje pro oživení a odolnost pro každý členský stát.
Tabulka 12: Převod přídělu v rámci rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu
Celková převedená částka (v EUR, v běžných cenách) |
|
Belgie |
228 850 088 |
Bulharsko |
6 000 000 |
Česko |
54 918 029 |
Dánsko |
66 026 588 |
Německo |
219 739 187 |
Estonsko |
6 615 616 |
Irsko |
150 000 000 |
Řecko |
25 600 000 |
Španělsko |
58 000 000 |
Francie |
504 000 000 |
Chorvatsko |
7 190 532 |
Itálie |
0 |
Kypr |
52 056 350 |
Lotyšsko |
10 946 343 |
Litva |
4 700 000 |
Lucembursko |
128 475 124 |
Maďarsko |
0 |
Malta |
40 000 000 |
Nizozemsko |
280 000 000 |
Rakousko |
0 |
Polsko |
0 |
Portugalsko |
81 358 359 |
Rumunsko |
43 162 623 |
Slovinsko |
5 257 380 |
Slovensko |
36 307 747 |
Finsko |
14 242 037 |
Švédsko |
66 000 000 |
EU-27 |
2 089 446 003 |
Zdroj: Evropská komise
5.Závěr
Nástroj pro oživení a odolnost byl zřízen během krize COVID-19, vyvíjí se však v měnícím se geopolitickém kontextu, který má dopad na společnost a hospodářství Unie. Celosvětová nestabilita, narušení dodavatelských řetězců, energetická krize a inflace zatěžují vnitrostátní orgány, a proto je provádění plánů pro oživení a odolnost vzhledem k časovým omezením náročnější. V důsledku toho však zároveň úspěšné a včasné provádění těchto plánů nabývá na důležitosti v rámci omezené doby trvání nástroje.
Revize plánů a doplnění kapitol REPowerEU je příležitostí, jak zohlednit zkušenosti získané během prvních let a jak urychlit provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Plán REPowerEU zahájený v květnu 2022 potvrdil, že Nástroj pro oživení a odolnost může hrát při dosahování bezpečné, cenově dostupné a čisté energie důležitou roli. Poskytnutím dodatečných finančních prostředků EU a umožněním revize plánů pro oživení a odolnost a začleněním kapitol REPowerEU pomáhá Nástroj pro oživení a odolnost členským státům s prováděním zásadních reforem a investic potřebných k rychlému posílení jejich energetické odolnosti. Zároveň jsou pro členské státy příležitostí k odstranění slabých míst a překážek v provádění.
Dva a půl roku po zřízení Nástroje pro oživení a odolnost členské státy pokračují v plnění svých závazků v oblasti reforem a investic a Nástroj pro oživení a odolnost je nadále prováděn. Komise vyzývá členské státy, aby pokračovaly v rychlém provádění svých plánů pro oživení a odolnost a předkládání žádostí o platby.
Vzhledem k tomu, že nástroj vstupuje do druhé poloviny své doby trvání, bude se Komise ve spolupráci s členskými státy a všemi klíčovými partnery nadále soustředit na provádění plánů pro oživení a odolnost. Komise bude členským státům pomáhat a podporovat je v jejich úsilí o plné využít příležitostí, které Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje, k rychlému provedení investic a reforem, které řeší klíčové výzvy naší doby, aby se zvýšila odolnost Evropské unie a zajistilo oživení po pandemii COVID-19, které obstojí i v budoucnu.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).
https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html?lang=en
Údaje v oddíle 3 této výroční zprávy odrážejí nejnovější plán pro oživení a odolnost pro Estonsko přijatý dne 16. června 2023 a pro Francii přijatý dne 14. července 2023, nikoli však nejnovější plány pro Maltu a Slovensko přijaté dne 14. července 2023, neboť údaje pro tyto dva členské státy ještě nebyly v plném rozsahu k dispozici.
V případě Německa podepsala Komise provozní ujednání dne 4. září. V případě Maďarska se podpis očekává ve třetím čtvrtletí roku 2023. V případě Nizozemska dojde k podpisu až po přijetí revize plánu.
Údaje k 1. září 2023
https://reform-support.ec.europa.eu/what-we-do/recovery-and-resilience-plans_en
Milníky a cíle, které již Komise v rámci žádosti o platbu posoudila jako uspokojivě splněné, mají stav „splněné“.
Stav pokroku u všech retrospektivních milníků a cílů (tj. těch, které měly být splněny do čtvrtletí předcházejícího dni podání zprávy) může být buď „dokončené“, nebo „nedokončené“.
Stav výhledových milníků a cílů (tj. těch, které mají být splněny ve čtvrtletí dne podání zprávy a ve třech následujících čtvrtletích) může být „dokončené“, „směřující k dosažení“ nebo „opožděné“.
Tento graf ukazuje odhadovaný počet milníků a cílů na základě metodiky označování pilířů pro srovnávací přehled oživení a odolnosti. Na základě této metodiky Komise je každé opatření označeno v rámci jedné primární a jedné sekundární politické oblasti, a to na základě seznamu politických oblastí, které se šesti pilíři souvisejí. Proto se každý milník a cíl vztahují k několika pilířům.
Klasifikaci milníků a cílů v tomto odstavci vypracovala Evropská komise, nicméně členské státy ji v rámci pololetních zpráv nevykazují.
Vykázaná lhůta plnění těchto milníků a cílů je posunuta nejméně o jedno čtvrtletí (tj. 91 dní) dříve, než se původně předpokládalo v prováděcím rozhodnutí Rady členského státu.
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2106 ze dne 28. září 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, stanovením společných ukazatelů a podrobných prvků srovnávacího přehledu oživení a odolnosti.
Zahrnují prvky, které jsou společné pro většinu plánů pro oživení a odolnost, nicméně vzhledem ke své značné různorodosti a omezenému počtu nejsou navrženy tak, aby zachycovaly všechny aspekty plánů.
Viz https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html
Komise nemá žádný právní základ pro audit nebo ověřování kvality údajů předložených členskými státy, ani pro změnu nebo odmítnutí konkrétních zpráv členských států.
Údaje na níže uvedeném obrázku odpovídají údajům, které poskytly členské státy v rámci kola podávání zpráv v únoru 2023 a které zahrnují období od února 2020 do prosince 2022. Další informace naleznete ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti.
Viz COM(2023) 99 final .
Viz COM(2023) 99 final .
Částečné pozastavení není možné v případě neplnění milníků nebo cílů, které souvisejí s kontrolním systémem členského státu a které jsou nezbytné pro ochranu finančních zájmů Unie. Tento případ vždy vede k pozastavení celé splátky a všech budoucích splátek, dokud nedojde k nápravě tohoto neplnění.
Více informací o žádosti Litvy o platbu lze nalézt na adrese https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_23_1286 .
Zvláštní zpráva 07/2023: Koncepce kontrolního systému Komise pro Nástroj pro oživení a odolnost.
Další informace o procesu změn stávajících plánů a způsobech přípravy kapitol REPowerEU naleznete ve sdělení Komise s názvem Pokyny k plánům pro oživení a odolnost v souvislosti s plánem REPowerEU ( 2023/C 80/01 )
Údaje k 1. září 2023(včetně).
Dluhopisy EU jsou hlavním nástrojem financování Komise v rámci jejího jednotného přístupu k financování. Jejich doba splatnosti je dlouhá tři a více let. Komise vydává dluhopisy EU s referenční dobou splatnosti (3, 5, 7, 10, 15, 20, 25, 30 let), aby mohla realizovat svůj plán financování. V září 2021 začala Komise vydávat pokladniční poukázky EU – cenné papíry s dobou splatnosti kratší než jeden rok. Program týkající se pokladničních poukázek EU poskytuje Komisi jako emitentovi dodatečnou flexibilitu a podporuje likviditu jejích cenných papírů. Pokladniční poukázky EU mají dobu splatnosti dlouhou tři až šest měsíců.
Výroční zpráva o činnosti za rok 2022 – Hospodářské a finanční záležitosti, k dispozici na adrese https://commission.europa.eu/publications/annual-activity-report-2022-economic-and-financial-affairs_en
Zahrnujících Bulharsko, Česko, Dánsko, Estonsko, Finsko, Irsko, Itálii, Kypr, Lotyšsko, Maltu, Polsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko.
Zahrnujících Belgii, Francii, Chorvatsko, Itálii, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko a Švédsko.
Informace poskytnuté Evropskému parlamentu nebo Radě o plánech pro oživení a odolnost (europa.eu)
Rejstřík expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (europa.eu)
Stránky jednotlivých zemí byly dne 19. září 2023 přepracovány tak, aby odrážely úlohu, kterou Nástroj pro oživení a odolnost hraje při provádění plánu REPowerEU, a aby zohledňovaly další změny plánů pro oživení a odolnost členských států.
https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html
Nařízení rovněž upřesňuje, jaké informace by měly členské státy zveřejňovat, konkrétně úplný název příjemce, identifikační číslo pro účely DPH nebo daňové identifikační číslo (nebo jiný jedinečný identifikační kód) v případě právnické osoby, obdrženou částku a související opatření, na něž příjemce obdržel finanční prostředky.
Krabicový diagram zobrazuje střední hodnotu, dvě krajní hodnoty a dva vousy rozdělení spojité proměnné. Dolní a horní krajní hodnota odpovídají prvnímu a třetímu kvartilu (25. a 75. percentilu). Horní (dolní) vousy sahají od krajní hodnoty k nejvyšší hodnotě, která není dále než (je nejvýše) 1,5 mezikvartilového rozpětí (IQR). Dále jsou znázorněny znaky označující průměry, které ukazují nerovnoměrnost rozdělení.
Vzhledem k vyššímu finančnímu přídělu v rámci Nástroje pro oživení a odolnost obdrželo 100 konečných příjemců, kteří obdrželi nejvyšší částky v rámci italského plánu pro oživení a odolnost, výrazně vyšší částky než v ostatních členských státech, od nichž jsou údaje k dispozici. Pro větší přehlednost grafu jsou proto koneční příjemci v rámci italského plánu zobrazeni odděleně.
Podle článku 25a pozměněného nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost nejsou členské státy povinny poskytovat údaje, které by konečné příjemce rozlišovaly na veřejné a soukromé subjekty. Tyto uvedené údaje vycházejí z vlastních odhadů Komise.
Tyto údaje nezahrnují údaje o konečných příjemcích v Estonsku, Finsku a Polsku, od nichž nebyly údaje strukturované podle pilířů politiky a souvisejících politických oblastí Komisi poskytnuty.
Politika soudržnosti zahrnuje podobné typy investic a je prováděna v součinnosti s Nástrojem pro oživení a odolnost. Od začátku pandemie bylo v rámci politiky soudržnosti vyplaceno 217,3 miliardy EUR, mimo jiné na podporu zelené a digitální transformace a na zvýšení odolnosti členských států.
Tyto údaje vycházejí z metodiky pro označování podle pilířů vypracované pro srovnávací přehled oživení a odolnosti, podle níž je každé opatření uvedené v plánech pro oživení a odolnost označeno v rámci primární a sekundární politické oblasti, čímž se zohlední skutečnost, že opatření mohou přispívat k více než jednomu politickému cíli. Jedná se o těchto šest pilířů politiky: zelená transformace; digitální transformace; inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; sociální a územní soudržnost; zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost; politik pro příští generaci.
Sdělení s názvem Posílení sociálního dialogu v Evropské unii: využití jeho plného potenciálu ke zvládnutí spravedlivých transformací, 25. ledna 2023, COM/2023/40 final a návrh doporučení Rady k posílení sociálního dialogu v Evropské unii, 25. ledna 2023, COM/2023/38 final.
Jedná se o těchto šest pilířů: i) zelená transformace; ii) digitální transformace; iii) inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, včetně hospodářské soudržnosti, pracovních míst, produktivity, konkurenceschopnosti, výzkumu, vývoje a inovací a dobře fungujícího vnitřního trhu se silnými malými a středními podniky; iv) sociální a územní soudržnost; v) zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost, s cílem mimo jiné zvyšovat připravenost a schopnost reakce na krize, a vi) politiky pro příští generaci, děti a mládež, jako je vzdělávání a rozvoj dovedností.
V oddíle 3 jsou odkazy na částky v EUR vyčleněné na opatření přispívající k pilířům Nástrojem pro oživení a odolnost založeny na výdajích odhadnutých ex ante.
Tento obrázek ukazuje odhadované výdaje na základě metodiky pro označování podle pilířů v rámci srovnávacího přehledu oživení a odolnosti a odpovídá opatřením přiděleným na pilíř týkající se zelené transformace jako primární nebo sekundární pilíř.
Plány pro oživení a odolnost musely upřesnit a odůvodnit, do jaké míry každé opatření přispěje plně (100 %) či částečně (40 %) k cílům v oblasti klimatu, nebo na ně nemá žádný dopad (0 %), a to s použitím přílohy VI nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Kombinace koeficientů s odhady nákladů každého opatření umožňuje vypočítat, nakolik plány přispívají k cíli v oblasti klimatu. Jelikož se metodiky liší, je příspěvek k pilíři týkajícímu se zelené transformace vyšší než příspěvek k cílům v oblasti klimatu, které jsou definovány v příloze VI nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Rozdíly jsou zapříčiněny zejména tím, že se má za to, že všechna zahrnutá opatření přispívají k pilíři 100 % svých odhadovaných nákladů, zatímco některá přispívají k cílům v oblasti klimatu, které jsou definovány v příloze VI nařízení, pouze 40 % svých odhadovaných nákladů. Pilíř týkající se zelené transformace navíc zahrnuje také koeficienty pro environmentální cíle, které jsou širší než cíle v oblasti klimatu podle přílohy VI nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.
Jeden milník a cíl může přispívat k více než jednomu pilíři.
Tento obrázek ukazuje odhadované výdaje na základě metodiky pro označování podle pilířů v rámci srovnávacího přehledu oživení a odolnosti a odpovídá opatřením přiděleným na pilíř týkající se digitální transformace jako primární nebo sekundární pilíř.
Plány pro oživení a odolnost musely upřesnit a odůvodnit, do jaké míry každé opatření přispěje plně (100 %) či částečně (40 %) k digitálním cílům, nebo na ně nemá žádný dopad (0 %), a to s použitím přílohy VII nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Kombinace koeficientů s odhady nákladů každého opatření umožňuje vypočítat, nakolik plány přispívají k digitálnímu cíli.
Pilíř 1 týkající se zelené transformace zahrnuje specifická ekologická opatření v oblasti výzkumu, vývoje a inovací zařazená do politické oblasti „výzkum, vývoj a inovace v oblasti zelených činností“ a pilíř 2 týkající se digitální transformace zahrnuje specifická digitální opatření v oblasti výzkumu, vývoje a inovací zařazená do politické oblasti „opatření v oblasti výzkumu, vývoje a inovací související s digitální oblastí“.
Tyto milníky a cíle souvisejí s opatřeními, jež přispívají k sociálním kategoriím, které jsou definovány v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105.
V některých politických oblastech (jako je fiskální politika a fiskální správa nebo reformy právního státu) jsou však relevantními opatřeními většinou reformy bez souvisejících výdajů.
Doporučení Rady ze dne 8. prosince 2022 o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči (2022/C 476/01).
Doporučení Rady (EU) 2021/1004.
Vzhledem k významu sociálních výdajů v důsledku pandemie COVID-19 svěřilo nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost Komisi pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým se stanoví metodika pro podávání zpráv o sociálních výdajích, včetně výdajů na děti a mládež, v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (čl. 29 odst. 4 písm. b)). Metodika, kterou Komise přijala, rozděluje všechny výdaje financované z tohoto nástroje, které se týkají reforem a investic, do devíti širokých politických oblastí, které jsou následně seskupeny do čtyř sociálních kategorií: 1) zaměstnanost a dovednosti, 2) vzdělávání a péče o děti, 3) zdravotní a dlouhodobá péče a 4) sociální politiky. Viz nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105 .
Číselné údaje jsou názorné, slouží ke kvalitativní analýze a nepředstavují srovnávací hodnocení plánů členských států pro oživení a odolnost. Počet a struktura opatření v jednotlivých vnitrostátních plánech se značně liší, stejně jako přístup ke zohlednění závazků v oblasti rovnosti žen a mužů. Podrobnější analýzu lze nalézt v pracovních dokumentech útvarů Komise přijatých pro každý schválený plán, jakož i v tematické analýze týkající se rovnosti ve srovnávacím přehledu Nástroje pro oživení a odolnost .
V návaznosti na metodiku vykazování sociálních výdajů stanovenou v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105 Komise označila opatření, která se zaměřují na rovnost žen a mužů. Je třeba poznamenat, že Komise použila tuto metodiku nejen na opatření sociální povahy, ale také na všechna ostatní opatření zahrnutá do přijatých plánů pro oživení a odolnost, která se zaměřují na rovnost žen a mužů, aby je lépe zachytila ve všech plánech. Toto zaměření nemuselo být hlavním cílem dotčených opatření. Dopad na rovnost žen a mužů mohou mít rovněž opatření, která nebyla takto označena. Údaje uvedené v této zprávě představují počet a podíl celkových opatření s tímto zaměřením, nikoli náklady s nimi spojené.
Programy politiky soudržnosti přispívají k podpoře přechodu na bezpečnější a udržitelnější energetický systém. Kromě toho iniciativa SAFE (Podpora cenově dostupné energie) umožňuje členským státům využít nevyužité finanční prostředky z fondů soudržnosti na období 2014–2020 na podporu domácností a malých a středních podniků, které se potýkají se zvýšenými náklady na energii.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů.
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 19.9.2023
COM(2023) 545 final
PŘÍLOHA
ZPRÁVY KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o provádění Nástroje pro oživení a odolnost: posun vpřed
1 PŘÍLOHA 1 – Plány pro oživení a odolnost v členských státech EU
Belgie
Belgie předložila svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 23. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 5,9 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Belgii na částku 4,5 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložila Belgie dne 20. července 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednila revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédla k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádala o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s obnovitelnými zdroji energie, energetickou účinností a udržitelnou mobilitou. Údaje předložené Belgií byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) belgický plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s mobilitou a veřejnými pracemi, produktivitou, udržitelností a inovacemi a digitálním a sociálním začleněním. Zahrnuje 35 reforem a 105 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 5,9 miliardy EUR, což představuje 1,2 % HDP. Na různých úrovních veřejné správy byly přijaty doplňující plány na podporu oživení. Dne 3. srpna 2021 vyplatila Komise Belgii částku 770 milionů EUR ve formě předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Belgický plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Belgie dosud nepředložila žádost o platbu. K rychlému a stabilnímu provádění bude zapotřebí efektivní správa.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v belgickém plánu pro oživení a odolnost.
Bruselská burza využila podpory z Nástroje pro oživení a odolnost pro svou nedávno dokončenou rekonstrukci, která přinese významné úspory energie.
Autorská práva: belgická federální vláda
Obrázek 1: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Belgie
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 2: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Belgie
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Bulharsko
Bulharsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 15. října 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 7. dubna 2022 a schválení Radou dne 28. dubna 2022 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 6,3 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Bulharsko na částku 5,7 miliardy EUR nevratné podpory. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná revize plánu.
Původní (a stále aktuální) bulharský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, podnikatelským prostředím, právním státem, sociálním začleněním, přístupem ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a zdravotní péči. Zahrnuje 47 reforem a 56 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 6,3 miliardy EUR, což představuje přibližně 10,2 % HDP v roce 2019.
Bulharský plán pro oživení a odolnost probíhá, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Bulharsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 22 milníkům a cílům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 1,37 miliardy EUR dne 16. prosince 2022. Souvisejících 22 milníků zahrnuje důležité první kroky v oblasti reforem a investic směřujících k dekarbonizaci odvětví energetiky, podpoře rozsáhlého zavádění digitální infrastruktury, reformě soudního systému, posílení rámce pro boj proti praní peněz, digitalizaci veřejného sektoru a posílení přiměřenosti a pokrytí systému minimálního příjmu. Součástí byla také opatření, která mají zajistit, aby auditní a kontrolní systém pro provádění Nástroje pro oživení a odolnost odpovídal normám. Vysoká míra vládní nestability vedla ke zpoždění klíčových legislativních reforem, jako jsou reformy v oblasti zadávání veřejných zakázek, boje proti korupci a odpovědnosti nejvyššího státního zástupce. Nedostatečná politická stabilita a správní kapacita se rovněž projevily zpomalením provádění několika důležitých investic do energetiky a dopravy a zpochybněním klíčových aspektů plánu, zejména pokud jde o dekarbonizaci odvětví energetiky. Nová vláda si stanovila provádění plánu jako prioritu. Druhá žádost o platbu byla odložena a nyní je naplánována na podzim 2023. Existuje však značné riziko, že některé milníky a cíle týkající se klíčových reforem nebudou v době jejího předložení splněny. Práce na dodatku plánu a kapitole REPowerEU pokračují, ale měly by být urychleny, přičemž je třeba se soustředit na provádění. Vzhledem k politické situaci zatím není jasné, kdy bude tato práce dokončena.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Bulharsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Bulharsko ØReforma Bulharsko zahájilo reformu, jejímž cílem je zlepšit přiměřenost a pokrytí systému minimálního příjmu. Přijetím příslušných legislativních změn zavedlo Bulharsko v letech 2022 až 2024 postupné zvyšování příjmových prahových hodnot pro všechny potenciální příjemce v systému minimálního příjmu. Jedná se o důležitý krok při řešení dlouhodobých sociálních problémů v zemi. ØInvestice Bulharsko zahájilo výstavbu úseku linky 3 sofijského metra v celkové délce 3 km a zahrnující tři stanice. Cestujícím poskytne čistou, rychlou a efektivní veřejnou dopravu s intermodálními spoji. Očekává se, že investice umožní od roku 2026 přepravit v průměru 7,6 milionu cestujících ročně. Očekává se, že díky posílení veřejné dopravy pro obyvatele města povede tento projekt ke snížení emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší a ke snížení počtu automobilů v provozu ve městě. Smlouvy o stavebních pracích byly podepsány a realizace probíhá. Stanice Lékařské univerzity na lince metra 3
Autorská práva: bulharská vláda |
Obrázek 3: Výplata podle pilíře – Bulharsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 4: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Bulharsko Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 5: Stav plnění milníků a cílů – Bulharsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Česko
Česko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 1. června 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 19. července 2021 a schválení Radou dne 8. září 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 7 miliard EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Česko na částku 7,7 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Česko dne 30. června 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s obnovitelnými zdroji energie, energetickou účinností a železniční infrastrukturou. Údaje předložené Českem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) český plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s digitální a ekologickou transformací, vzděláváním a trhem práce, veřejnou správou, výzkumem a inovacemi a zdravotnictvím. Zahrnuje 37 reforem a 85 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši více než 7 miliard EUR, což představuje více než 3 % HDP roku 2021, a pomáhá zemi řešit naléhavé sociální a hospodářské problémy. Dne 28. září 2021 Komise vyplatila Česku částku 915 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Český plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rizikem určitého zpoždění. Česko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 37 milníkům a cílům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 928 milionů EUR dne 22. března 2023. Souvisejících 37 milníků a cílů zahrnuje reformy školních osnov na podporu digitální gramotnosti a digitálních dovedností, elektronické zdravotnictví, auditní a kontrolní systém země pro provádění Nástroje pro oživení a odolnost a zákon o evidenci skutečných majitelů, jakož i investice do rekonstrukce tří železničních mostů, 45 bezpečnějších železničních přejezdů a digitálních nástrojů pro vzdělávání. K včasnému provedení plánu je zapotřebí další zlepšení správní kapacity a stanovení priorit klíčových reforem a investic.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Česko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Česko ØReforma Na konci září 2021 vstoupil v Česku v platnost nový stavební zákon. Tento milník je součástí reformy, jejímž cílem je dosáhnout vysokého stupně digitalizace celého procesu povolování staveb. Díky digitalizaci zákon urychlil proces povolování staveb a snížil počet zapojených regulačních orgánů. Je tedy méně pravděpodobné, že stavební podniky budou muset investovat neúměrné množství času a prostředků kvůli získání povolení. Snížení počtu regulačních orgánů také pomáhá vytvořit podmínky pro zavádění nových informačních systémů a digitálních nástrojů do jejich práce. ØInvestice Česko realizuje rozsáhlé investice do prevence digitálního vyloučení tím, že zajišťuje dostupnost digitálního vybavení pro všechny žáky. Poskytlo školám finanční prostředky na vybavení IKT (informační a komunikační technologie) pro distanční učení, aby jej umožnilo. Dalším významným cílem této investice je vybavení škol základními a pokročilými digitálními technologiemi na podporu digitální gramotnosti a moderního vzdělávání. Školám bude také poskytnuta technická pomoc prostřednictvím specializovaných internetových stránek, webových seminářů a nové sítě IT referentů. Téměř 10 000 školek a škol bude vybaveno technologiemi, jako jsou nástroje rozšířené a virtuální reality, robotické vybavení a 3D tiskárny
|
Obrázek 6: Výplata podle pilíře – Česko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Obrázek 8: Stav plnění milníků a cílů – Česko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Dánsko
Dánsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 17. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 1,55 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc dne 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Dánsko na částku 1,43 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Dánsko dne 31. května 2023 svou žádost o doplnění kapitoly REPowerEU do svého plánu pro oživení a odolnost s dalšími reformami a investicemi týkajícími se obnovitelných zdrojů energie, rozvoje zelených dovedností, zachycování a ukládání uhlíku a další výměny kotlů na topné oleje nebo plyn. Údaje předložené Dánskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) dánský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací a na posílení odolnosti odvětví zdravotní péče. Zahrnuje 10 reforem a 42 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 1,43 miliardy EUR, což představuje 0,46 % HDP. Dne 2. září 2021 Komise vyplatila Dánsku částku 202 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění dánského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Dánsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 25 milníkům a cílům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 301 milionů EUR dne 27. dubna 2023. Souvisejících 23 milníků a 2 cíle se týkají reforem a investic do dekarbonizace zemědělství, digitalizace zdravotnictví, reformy ekologických daní, emisních daní z průmyslu, zdanění vozidel, udržitelné mobility, jakož i výzkumu, vývoje a inovací. Kromě první žádosti o platbu je provádění plánu na dobré cestě, což povede k předložení druhé platby plánované do konce roku 2023.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Dánsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Dánsko ØReforma Cílem ekologické daňové reformy je oživit investice do ekologických podniků prostřednictvím daňových pobídek. Zvýší zdanění energie a nakonec zavede jednotnou daň z emisí skleníkových plynů. Dodatečné pobídky týkající se daně z podnikatelských investic a oznámené následné vyšší zdanění energie a emisí skleníkových plynů představují silné pobídky ke zvýšení investic do energetické účinnosti a snížení emisí skleníkových plynů. ØInvestice Dánsko zavedlo systém dotací na výměnu kotlů na topné oleje nebo plyn v domácnostech za elektrická tepelná čerpadla nebo dálkové vytápění. Systém dotací pokrývá část nákladů na výměnu stávajících soukromých kotlů na topné oleje nebo plyn v domácnostech a na instalaci elektrických tepelných čerpadel nebo na přístup k dálkovému vytápění. To přispívá ke snížení spotřeby fosilních paliv (ropy a zemního plynu) a zároveň urychluje ekologickou transformaci k většímu využívání udržitelných zdrojů energie (např. větrné nebo solární energie nebo dálkového vytápění). Zařízení na moři dodávající udržitelnou energii s podporou opatření plánu pro oživení a odolnost
Autorská práva: Evropská komise |
Obrázek 9: Výplata podle pilíře – Dánsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 10: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Dánsko Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 11: Stav plnění milníků a cílů – Dánsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Německo
Německo předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 28. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 22. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 25,6 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc dne 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Německo na částku 28 miliard EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Německo dne 9. prosince 2022 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo objektivní okolnosti, kvůli kterým již nebylo možné dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Aktualizace německého plánu byla technického rázu. Týkala se dvou opatření v německém plánu, z nichž jedno se týkalo digitalizace železnic (kvůli mimořádnému zpoždění výstavby bylo nutné posunout termín dokončení) a druhé výzkumu a vývoje očkovacích látek proti SARS-CoV-2 (změna milníků kvůli nejistotě ve výsledcích výzkumu a vývoje). Revidovaný plán pro oživení a odolnost schválila Rada dne 14. února 2023 s celkovým přídělem ve výši 26,4 miliardy EUR. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná kapitola REPowerEU.
Aktuální německý plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, na zlepšení vzdělávacího systému, zdravotní péče a veřejné správy. Zahrnuje 15 reforem a 25 investic financovaných nevratnou podporou ve výši 26,4 miliardy EUR, což představuje 0,8 % HDP. Dne 26. srpna 2021 vyplatila Komise Německu částku 2,25 miliardy EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 9 % (původního) finančního přídělu.
Německý plán pro oživení a odolnost pomáhá občanům přejít na čistá elektrická vozidla tím, že poskytuje finanční podporu na nákup více než 560 000 dekarbonizovaných vozidel
Německý plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak se značným zpožděním. Omezené zdroje určené na provádění plánu a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Německo v procesu provádění zaostává. Německo právě podepsalo provozní ujednání a chystá se předložit první žádost o platbu. Tato žádost by zahrnovala 36 milníků a cílů, které sledují pokrok ve všech složkách plánu pro oživení a odolnost, což by mohlo vést k vyplacení až 4 miliard EUR.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v německém plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 12: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Německo
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 13: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Německo
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Estonsko
Estonsko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 18. června 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 5. října 2021 a schválení Radou dne 29. října 2021 otevřelo cestu k vyplacení částky ve výši 969,3 milionu EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc dne 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Estonsko na částku 863,5 milionu EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Estonsko dne 9. března 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Upravený plán pro oživení a odolnost rovněž obsahoval novou kapitolu REPowerEU s jednou další reformou systému povolování energie z obnovitelných zdrojů a dvěma novými investicemi do posílení elektrické sítě a zvýšení výroby a využití udržitelného bioplynu a biometanu. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 12. května 2023 a Radou dne 16. června 2023.
Aktuální estonský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou transformací, včetně energetické účinnosti a udržitelné dopravy, digitální transformací ve veřejném a soukromém sektoru a zdravotní a sociální ochranou. Skládá se z 28 investic a 17 reforem, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 953 milionů EUR a přibližně 3,03 % HDP. Z Nástroje pro oživení a odolnost byla Estonsku 17. prosince 2021 v rámci předběžného financování dosud vyplacena částka 126,01 milionu EUR, což odpovídá 13 % původního finančního přídělu.
Probíhající výstavba tramvajové trati do starého přístavu v Tallinnu financovaná z Nástroje pro oživení a odolnost
Autorská práva: Evropská komise
Estonský plán pro oživení a odolnost se provádí. Kvůli vysoké inflaci a narušení dodavatelských řetězců způsobenému válkou na Ukrajině bylo několik investic odloženo nebo zastaveno, což vedlo k revizi původního plánu. Estonsko předložilo dne 30. června 2023 první žádost o platbu, která se skládá z první a druhé splátky a odpovídá 29 milníkům a jednomu cíli plánu. Žádost o platbu byla v době přípravy této zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v estonském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 14: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Estonsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 15: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Estonsko
Irsko
Irsko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 25. května 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 16. července 2021 a schválení Radou dne 8. září 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 989 milionů EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Irsko na částku 914 milionů EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Irsko dne 22. května 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo objektivní okolnosti, kvůli kterým již nebylo možné dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Aktualizace irského plánu byla technické povahy a Rada ji přijala 14. července 2023. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná kapitola REPowerEU.
Aktuální irský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací a se sociálním a hospodářským oživením. Zahrnuje 9 reforem a 16 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 914 milionů EUR, což představuje 0,21 % HDP v roce 2021.
Nově vybudovaná cyklostezka s podporou Nástroje pro oživení a odolnost
Irský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak se značným zpožděním. Omezené zdroje a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Irsko v procesu provádění zaostává. První žádost o platbu, která odpovídá 41 milníkům a cílům plánu, se připravuje.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v irském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 16: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Irsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Řecko
Řecko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 27. dubna 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 17. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 17,8 miliardy EUR a půjček ve výši 12,7 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc dne 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Řecko na částku 17,4 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Řecko dne 31. srpna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s energetickými renovacemi pro domácnosti, podniky a veřejné služby, vytvořením trhu s obnovitelným vodíkem, biometanem a zachycováním, využíváním a ukládáním uhlíku, větším rozšířením obnovitelných zdrojů energie s opatřeními na podporu ukládání energie, jakož i reformami podporujícími větrnou energii na moři a přechodem na inteligentní sítě a sdílení energie. Údaje předložené Řeckem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) řecký plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, zaměstnaností, dovednostmi a sociální soudržností, soukromými investicemi a hospodářskou a institucionální transformací. Zahrnuje 68 reforem a 106 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 17,4 miliardy EUR a půjčkami ve výši 12,7 miliardy EUR, což představuje 14,5 % HDP v roce 2022. Dne 9. srpna 2021 Komise vyplatila Řecku částku 3,96 miliardy EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění řeckého plánu pro oživení a odolnost je zatím v plném proudu, avšak čelí některým vznikajícím problémům. Řecko předložilo tři žádosti o platbu nevratné finanční podpory a dvě žádosti o platbu podpory v podobě půjčky odpovídající 85 milníkům a cílům plánu. Třetí žádost o platbu ve výši 1,72 miliardy EUR byla předložena dne 16. května 2023 a v době přípravy této výroční zprávy ji Komise posuzuje. K dnešnímu dni bylo Řecku vyplaceno celkem 7,1 miliardy EUR na dvě schválené žádosti o platbu bez předběžného financování. Ačkoli Řecko začalo úspěšně, začínají se projevovat značná rizika, která vyžadují neustálé úsilí o udržení a zvýšení dynamiky provádění. Plán obsahuje značný počet reforem a investic, které svým rozsahem představují velkou správní zátěž. V této fázi se provádění plánu dostává do fáze, kdy bude záviset na regionálních a místních správách, jejichž správní a prováděcí kapacita je obecně slabá. Realizace nejednoho opatření plánu vyžaduje řadu přípravných kroků, včetně zadávání veřejných zakázek. Zajištění včasného pokroku v těchto oblastech bude vyžadovat neustálou důkladnou koordinaci a pomoc místním a regionálním prováděcím orgánům.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Řecko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Řecko ØReforma Řecko přijalo reformu zaměřenou na zefektivnění licenčního rámce pro obnovitelné zdroje energie, včetně zjednodušení a digitalizace postupů, kratších a závazných lhůt pro správní reakce a postupů odpovědnosti za zbytečná zpoždění, a zároveň na snížení počtu potřebných dokumentů a postupů. Součástí reformy je vytvoření jednotného kontaktního místa spadajícího pod ministerstvo životního prostředí, které bude mít za úkol dohlížet na celý proces udělování licencí. Kromě toho digitální platforma propojí všechny různé subsystémy a databáze subjektů zapojených do povolování, což jim umožní lépe komunikovat mezi sebou a s investory. Reforma pomůže Řecku zkrátit průměrnou dobu udělování licencí pro obnovitelné zdroje energie z pěti let na 14 měsíců a do roku 2030 vybudovat alespoň 3,5 GW skladování energie. Díky reformě povolování obnovitelných zdrojů energie podporované Nástrojem pro oživení a odolnost se v Řecku zvýší nová fotovoltaická kapacita
ØInvestice Řecký plán pro oživení a odolnost poskytuje půjčky ve výši 12,7 miliardy EUR na financování podniků a podporu soukromých investic v oblastech ekologické transformace, digitalizace, zvyšování vývozní kapacity, úspor z rozsahu a inovací. Za účelem poskytnutí těchto prostředků soukromému sektoru zřídilo Řecko úvěrový nástroj. Toho bylo dosaženo přijetím jeho rámce řízení, jakož i dohod podepsaných s mezinárodními finančními institucemi a výzev komerčním bankám, které jsou prováděcími partnery. Tento rámec poskytuje spolehlivá ochranná opatření, která zajišťují úvěruschopnost společnosti, která si půjčuje, finanční životaschopnost projektů, splácení finančních prostředků a dodržování všech požadavků stanovených v řeckém plánu pro oživení a odolnost. Úvěrový nástroj poskytuje soukromému sektoru značnou likviditu a zavazuje finanční instituce, aby investovaly nejméně 38,5 % prostředků na podporu klimatické transformace a nejméně 20,8 % prostředků na podporu digitální transformace. Podepsáním úvěrových smluv v hodnotě nejméně 586,4 milionu EUR mezi finančními institucemi a investory splnilo Řecko předčasně první cíl v rámci úvěrového nástroje. |
Obrázek 17: Výplata podle pilíře – Řecko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 18: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Řecko
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Půjčky jsou vratné finanční příspěvky. Celková výše půjček poskytnutých každému členskému státu je určena na základě posouzení jeho žádosti o půjčku a nesmí překročit 6,8 % jeho HND na rok 2019. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs Obrázek 19: Celkový objem půjček vyplacených v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Řecko
|
Obrázek 20: Stav plnění milníků a cílů – Řecko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Španělsko
Španělsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 16. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 69,5 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc dne 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Španělsko na částku 77,2 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Španělsko dne 6. června 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi zaměřenými na další urychlení dekarbonizace hospodářství. Údaje předložené Španělskem byly v době přípravy této zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a aktuální) španělský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou transformací, digitální transformací a hospodářskou a sociální odolností. Zahrnuje 102 reforem a 112 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 69,5 miliardy EUR, což představuje 6,5 % HDP. Dne 17. srpna 2021 Komise vyplatila Španělsku částku 9 miliard EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění španělského plánu pro oživení a odolnost je zatím v plném proudu, avšak čelí některým vznikajícím problémům. Španělsko předložilo tři žádosti o platbu, které odpovídají 121 milníkům a cílům plánu a vedly k vyplacení celkové částky ve výši 28 miliard EUR. Dosud provedená opatření plánu pro oživení a odolnost zahrnují reformy trhu práce, první soubor důchodových reforem, modernizaci Úřadu pro správu daní a prevenci daňových podvodů, schválení strategie veřejného zdraví a revizi insolvenčního zákona, zákona o vědě, technologii a inovacích, zákona o telekomunikacích, zákona o integrovaném systému odborného vzdělávání a obecného zákona o audiovizuální komunikaci. Podle údajů zveřejněných španělskými orgány jsou investice podporované z plánu pro oživení a odolnost v plném proudu, přičemž do konce roku 2022 bylo přiděleno 76 % z více než 50 miliard EUR finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost vyčleněných v rozpočtu na roky 2021 a 2022. V rámci plánu pro oživení a odolnost bylo na realizaci investic převedeno 20,6 miliardy EUR regionům. Ačkoli Španělsko patří mezi členské státy, které v provádění plánu pokročily nejvíce, nyní se očekává, že jej zreviduje a jeho rozsah více než zdvojnásobí. To by mělo být doprovázeno posílenou dostatečnou správní kapacitou k zajištění účinného a efektivního čerpání z fondů na podporu oživení a odolnosti a dalších dostupných unijních a vnitrostátních fondů.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Španělsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Španělsko ØReforma Španělsko změnilo své právní předpisy v rámci plánu pro oživení a odolnost s cílem omezit používání pracovních smluv na dobu určitou na řádně odůvodněné případy a zobecnit používání pracovních smluv na dobu neurčitou. Španělský trh práce se vyznačuje vysokou mírou pracovních poměrů na dobu určitou. Reforma trhu práce schválená v prosinci 2021 pomáhá snižovat pracovní poměry na dobu určitou v soukromém sektoru. Nové pracovní smlouvy podepsané v průběhu roku 2022 ukazují na rozsáhlé snížení podílu smluv na dobu určitou, který celkově klesl na 62 % z 90 % v roce 2019. Podíl zaměstnanců na dobu určitou v soukromém sektoru klesl z 23,9 % ve 4. čtvrtletí 2021 na 14,8 % ve 4. čtvrtletí 2022. ØInvestice Španělsko schválilo program pro zlepšení digitálních kompetencí ve vzdělávání (nazvaný #CompDigEdu) a program digitalizace vzdělávacího systému. V rámci těchto programů bude vybaveno minimálně 240 000 učeben, vyškoleno 700 000 učitelů a připravena nebo revidována digitální strategie pro nejméně 22 000 veřejných a dotovaných školních středisek a ve spolupráci s autonomními oblastmi bude poskytnuto 300 000 připojených digitálních zařízení (notebooky, tablety) ve veřejných a dotovaných školách. Centrum excelence odborného vzdělávání Tknika je podporováno Nástrojem pro oživení a odolnost
Autorská práva: Evropská komise |
Obrázek 21: Výplata podle pilíře – Španělsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 23: Stav plnění milníků a cílů – Španělsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Francie
Francie předložila svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 29. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 23. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 39,4 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Francii na částku 37,5 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložila Francie dne 20. dubna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednila revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby přihlédla k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost rovněž obsahuje novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s obnovitelnou energií, energetickou účinností, průmyslem pro nulové čisté emise a vodíkem z obnovitelných zdrojů. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 26. června 2023 a Radou dne 14. července 2023.
Cílem aktuálního francouzského plánu pro oživení a odolnost je urychlit ekologickou a digitální transformací, zvýšit růstový potenciál a posílit soudržnost. Plán zahrnuje 24 reforem a 73 investic, které budou podpořeny nevratnou podporou ve výši 40,3 miliardy EUR (1,6 % HDP). Komise v srpnu 2021 vyplatila Francii částku 5,1 miliardy EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Francouzský plán pro oživení a odolnost se provádí. Francie předložila jednu žádost o platbu, která odpovídá 38 milníkům a cílům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 7 400 000 EUR dne 4. března 2022. Milníky a cíle zahrnují reformy v oblastech veřejných financí, změny klimatu, bydlení, mobility, trhu práce, dovedností a zdraví. Několik cílů se týká významných investic v oblasti energetické renovace budov, dekarbonizace průmyslu, čistých vozidel, výzkumu, zaměstnanosti mladých lidí a vzdělávání. Francie rovněž předložila druhou žádost o platbu ve výši více než 10,3 miliardy EUR dne 31. července 2023, což odpovídá 55 milníkům a cílům plánu. Druhá žádost o platbu předložená Francií byla v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Francie dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Tepelná renovace historické budovy studentských kolejí v pařížském Cité Internationale Universitaire.
Autorská práva: Evropská komise
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Francii ØReforma Francie zavedla zákon o klimatu a odolnosti, který byl přijat 20. července 2021, aby splnila cíl EU snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů alespoň o 55 %. Očekává se, že tato reforma přinese celkové snížení emisí o 56 až 74 milionů tun ekvivalentu CO2. ØInvestice Francie zavádí dotace na zaměstnávání mladých lidí do 26 let. Nástroj pro oživení a odolnost financuje 84 % dotací na nábor mladých lidí do 26 let. Zaměstnavatelé, kteří zaměstnají člověka mladšího 26 let, dostanou až 4 000 EUR ročně za smlouvu na plný úvazek. V rámci francouzského plánu pro oživení a odolnost využilo do poloviny roku 2021 tento program 337 000 mladých lidí. Tento režim podpory je jedním z klíčových opatření plánu pro mládež „1 jeune, 1 solution“, který byl zahájen v létě 2020 a jehož cílem je poskytnout každému mladému člověku v zemi odpovídající řešení jeho potřeb, ať už jde o vzdělávání, odbornou přípravu nebo zaměstnání, koučování nebo finanční podporu. |
Obrázek 24: Výplata podle pilíře – Francie
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 26: Stav plnění milníků a cílů – Francie
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Chorvatsko
Chorvatsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 14. května 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 8. července 2021 a schválení Radou dne 28. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 6,3 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Chorvatsko na částku 5,51 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Chorvatsko dne 31. srpna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími a rozšířenými reformami a investicemi týkajícími se energetické bezpečnosti, využívání obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti budov, dopravy a obnovitelného vodíku. Údaje předložené Chorvatskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) chorvatský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s urychlením digitální a ekologické transformace, posílením hospodářské a sociální odolnosti a vybudováním efektivnější veřejné správy. Zahrnuje 76 reforem a 146 investičních oblastí, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 5,51 miliardy EUR, což představuje 9,5 % HDP v roce 2021. Dne 28. září 2021 Komise vyplatila Chorvatsku částku 818,4 milionu EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění chorvatského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Chorvatsko předložilo tři žádosti o platbu, které odpovídají 104 milníkům a cílům plánu. Dosud byly schváleny dvě žádosti o platbu odpovídající 59 milníkům a cílům, což vedlo k vyplacení celkové částky ve výši 1,4 miliardy EUR. Třetí žádost o platbu ve výši 700 milionů EUR byla předložena dne 24. července 2023 a v době přípravy této výroční zprávy ji Komise posuzuje. V této fázi provádění plánu spočívají opatření z velké části v přijetí národních strategických rámcových dokumentů (revidované nebo nové právní předpisy, strategie, programy), které připraví půdu pro efektivní vynakládání investic v rámci budoucích splátek. Významná část prostředků plánu pro oživení a odolnost je již k dispozici v rámci výzev k předkládání projektů a cílených programů financování.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Chorvatsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Chorvatsko ØReforma Chorvatsko přijalo novou protikorupční strategii na období 2021–2030. Jejím cílem je posílit stávající pravidla a instituce zapojené do boje proti korupci a zvýšit transparentnost práce veřejných orgánů. Zlepší také systémy řízení, aby se zabránilo střetu zájmů, a zvýší povědomí veřejnosti o škodách způsobených korupcí a o nutnosti oznamovat nesrovnalosti. ØInvestice Chorvatsko zadalo 75 zakázek malým, středním a velkým podnikům s cílem zvýšit energetickou účinnost průmyslových výrobních procesů energeticky náročného zpracovatelského průmyslu a zvýšit využívání obnovitelných zdrojů. V praxi investice zlepší výrobní procesy ve zpracovatelském průmyslu tak, aby se spotřeba energie snížila minimálně o 20 % až 40 % v závislosti na typu investice. Fotovoltaické panely financované z Nástroje pro oživení a odolnost instalované na střeše malého a středního podniku ve Voćinu, Viroviticko-podrávská župa
Autorská práva: vláda Chorvatské republiky |
Obrázek 27: Výplata podle pilíře – Chorvatsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 29: Stav plnění milníků a cílů – Chorvatsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Itálie
Itálie předložila svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 22. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 68,9 miliardy EUR a půjček ve výši 122,6 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Itálii na částku 69 miliard EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložila Itálie Komisi dne 11. července 2023 a 7. srpna 2023 dva pozměněné plány pro oživení a odolnost. První pozměněný plán pro oživení a odolnost byl předložen za účelem úpravy konkrétního souboru milníků a cílů obsažených ve čtvrté žádosti o platbu z důvodu objektivních okolností, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. První aktualizace italského plánu byla technické povahy a Komise ji schválila 28. července 2023 a předložila ji Radě ke schválení. Druhý pozměněný plán pro oživení a odolnost byl předložen s cílem zohlednit revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a přihlédnout k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Druhý revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s energií z obnovitelných zdrojů, zelenými dovednostmi, energetickou účinností a energetickou infrastrukturou. Údaje předložené Itálií při druhém podání byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
V období 2022–2026 bude Nástroj pro oživení a odolnost financovat investice v Itálii ve výši 191,6 miliardy EUR (10,7 % HDP). Původní (a stále aktuální) italský plán pro oživení a odolnost se skládá ze 132 investic a 58 reforem. Itálie je v absolutních číslech největším příjemcem z Nástroje pro oživení a odolnost. Dne 13. srpna 2021 vyplatila Komise Itálii předběžnou platbu ve výši 24,89 miliardy EUR, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Italský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Itálie předložila tři žádosti o platbu, které odpovídají 151 milníkům a cílům plánu a vedly k vyplacení celkové částky ve výši 42 miliard EUR (týká se prvních dvou předložených žádostí o platbu). Dne 30. prosince 2022 předložila Itálie třetí žádost o platbu, jejíž předběžné posouzení schválila Komise dne 28. července 2023. Vzhledem k dočasné povaze Nástroje pro oživení a odolnost, který má fungovat do roku 2026, je zásadně důležitý rychlý postup při provádění plánu a jednání o jeho změně.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Itálie dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Itálii ØReforma Itálie pokračovala v úsilí o reformu veřejné správy přijetím všech příslušných prováděcích aktů týkajících se reformy zaměstnávání ve veřejné správě. Primární legislativa byla přijata v roce 2022. Všechny prováděcí akty již vstoupily v platnost. Tento krok přispěje k účinnějšímu a efektivnějšímu řízení pracovníků ve veřejné správě v Itálii, a to od náboru až po kariérní postup. Prováděcí akty jsou zvláště důležité pro zajištění účinného zavádění reformy a pro přispění k jednotnému provádění ve všech orgánech veřejné správy. Je třeba poznamenat, že Itálie již předjímala některé sekundární akty, které byly přijaty s dostatečným předstihem před jejich předpokládaným termínem, aby lépe formulovala ustanovení zakotvená v primárním právu a vzhledem k jejich významu pro konkrétní provádění reformy. ØInvestice Itálie úspěšně dokončila návrh, přípravu, zřízení a testování čtyř datových center, která tvoří jádro nové národní cloudové infrastruktury nazvané „Polo Strategico Nazionale“ (PSN), určené k provozování informačních systémů, dat a aplikací veřejné správy. Další fáze investice se budou týkat přechodu datových sad a aplikací nejméně 280 ústředních orgánů veřejné správy a místních zdravotnických orgánů na cloudovou infrastrukturu. Nástroj pro oživení a odolnost podpoří investice do datových center s cílem zvýšit kapacitu italského cloudu.
|
Obrázek 30: Výplata podle pilíře – Itálie
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Půjčky jsou vratné finanční příspěvky. Celková výše půjček poskytnutých každému členskému státu je určena na základě posouzení jeho žádosti o půjčku a nesmí překročit 6,8 % jeho HND na rok 2019. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 33: Stav plnění milníků a cílů – Itálie
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Kypr
Kypr předložil svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 17. května 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 8. července 2021 a schválení Radou dne 28. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 1 miliardy EUR a půjček ve výši 0,2 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 Nástroje pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Kypr na částku 916 milionů EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložil Kypr dne 1. září 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednil revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby přihlédl k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími a rozšířenými reformami a investicemi souvisejícími s energetickou účinností budov, elektrifikací dopravy a výzkumem a vývojem v oblasti ekologické transformace. Údaje předložené Kyprem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) kyperský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů spojených se souběžnou (ekologickou a digitální) transformací, veřejným zdravím a civilní ochranou a na zvýšení hospodářské, sociální a institucionální odolnosti. Zahrnuje 75 investic a 58 reforem, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 916 milionů EUR a půjčkami ve výši 200 milionů EUR, což po aktualizaci maximálního finančního příspěvku představuje 4,1 % HDP v roce 2022. Komise v září 2021 vyplatila Kypru částku 157 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Kyperský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rizikem určitých zpoždění. Kypr předložil jednu žádost o platbu, která odpovídá 14 milníkům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 85 milionů EUR dne 2. prosince 2022. Souvisejících 14 milníků zahrnuje opatření ve finančním sektoru a veřejné správě, jakož i v oblastech trhu s elektřinou, energetické účinnosti, oběhového hospodářství, transparentnosti a boje proti korupci, elektronických dovedností a auditu a rozpočtové kontroly. Kyperský plán pro oživení a odolnost je poměrně rozsáhlý a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu pro oživení a odolnost mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Kypr dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Kypr ØReforma Na Kypru vstoupil v platnost zákon na ochranu oznamovatelů podvodů a korupce před vnitřními sankcemi. Spolu se vstupem v platnost zákona o zřízení nezávislého úřadu pro boj proti korupci a se vstupem v platnost zákona o transparentnosti v rozhodování a souvisejících záležitostech zajišťuje větší soudržnost v boji proti korupci. Reforma podporovaná Nástrojem pro oživení a odolnost zlepší boj proti korupci na Kypru
ØInvestice Kypr zveřejnil výzvu k předkládání návrhů na režim podpory investic do energetické účinnosti, zejména v malých a středních podnicích a neziskových organizacích, s cílem snížit spotřebu primární energie alespoň o 30 % a emise CO2 v budovách a/nebo zařízeních. Zásahy v oblasti energetické účinnosti budou plně provedeny do konce roku 2025. |
Obrázek 34: Stav plnění milníků a cílů – Kypr
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 35: Výplata podle pilíře – Kypr
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Půjčky jsou vratné finanční příspěvky. Celková výše půjček poskytnutých každému členskému státu je určena na základě posouzení jeho žádosti o půjčku a nesmí překročit 6,8 % jeho HND na rok 2019.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Lotyšsko
Lotyšsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 22. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 1,8 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Lotyšsko na částku 1,8 miliardy EUR nevratné podpory. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná revize plánu.
Původní (a stále aktuální) lotyšský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, regionálními a sociálními nerovnostmi, zdravotní péčí, hospodářskou transformací a právním státem. Zahrnuje 24 reforem a 61 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 1,8 miliardy EUR, což představuje 5,58 % lotyšského HDP v roce 2021. Dne 10. září 2021 Komise vyplatila Lotyšsku částku 237,4 milionu EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % původního finančního přídělu.
Provádění lotyšského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Lotyšsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá devíti milníkům plánu a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 201 milionů EUR dne 7. října 2022. Souvisejících devět milníků zahrnuje klíčové reformy a investice v oblasti systému podpory minimálního příjmu, širokopásmové infrastruktury, infrastruktury vzdělávacích institucí a distančního učení. Dalšími oblastmi jsou veřejné zakázky, prevence praní peněz a financování terorismu a šíření zbraní hromadného ničení, jakož i výstavba bytů s nízkým nájemným. Druhá žádost o platbu je splatná v roce 2023 a bude se týkat 49 milníků a cílů.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Lotyšsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Lotyšsko ØReforma Lotyšsko zlepšilo podmínky reformy minimálního příjmu přijetím strategického rámce pro další rozvoj systému podpory minimálního příjmu. Obecným cílem této reformy je snížit nerovnost, zlepšit síť sociálního zabezpečení, podpořit sociální integraci a začlenění v Lotyšsku. Reforma reviduje dolní hranici minimálního příjmu tak, že ji stanoví na nejméně 20 % mediánu příjmu, a stanoví postup každoroční pozitivní indexace. Dříve byl systém minimálního příjmu stanoven v nominálních hodnotách a byl přezkoumáván jednou za tři roky. Strategický rámec se skládal ze čtyř částí, které byly přijaty v období od srpna 2021 do března 2022. ØInvestice Lotyšsko zajistilo přístup k obsahu vzdělávání a umožnilo sociálně zranitelným skupinám účastnit se distančního učení. V roce 2021 byl schválen rámec pro organizaci a realizaci distančního učení ve vzdělávacích institucích. Investice v rámci plánu pro oživení a odolnost spočívají v nákupu zařízení informačních a komunikačních technologií pro instituce všeobecného vzdělávání s cílenou podporou žáků ze sociálně zranitelných skupin, učitelů a vytvoření „počítačové knihovny“ ve vzdělávacích institucích. Lotyšsko již přijalo nařízení kabinetu ministrů, kterým se stanoví kritéria a podmínky organizace a provádění distančního učení, aby se zajistilo, že distanční učení bude organizováno a prováděno ve všech lotyšských vzdělávacích institucích a na všech úrovních vzdělávání. V nadcházejících letech bude Lotyšsko dodávat zranitelným studentům vybavení IKT. S podporou Nástroje pro oživení a odolnost byl v roce 2021 schválen rámec pro organizaci a realizaci distančního učení ve vzdělávacích institucích
|
Obrázek 38: Výplata podle pilíře – Lotyšsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 39: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Lotyšsko
|
Obrázek 40: Stav plnění milníků a cílů – Lotyšsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Pro účely této přílohy jsou všechny údaje a čísla uváděny s datem uzávěrky 1. září 2023, ačkoli informace o aktuálním stavu provádění plánů pro oživení a odolnost členských států zůstávají beze změny oproti zprávám o jednotlivých zemích zveřejněným v jarním balíčku evropského semestru na rok 2023.
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 19.9.2023
COM(2023) 545 final
PŘÍLOHA
ZPRÁVY KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o provádění Nástroje pro oživení a odolnost: posun vpřed
Litva
Litva předložila svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 14. května 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 2. července 2021 a schválení Radou dne 28. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 2,2 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Litvu na částku 2,1 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložila Litva dne 30. června 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednila revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédla k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádala o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s energií z obnovitelných zdrojů, rozšířením výroby kapacit energie z obnovitelných zdrojů, podporou renovace budov s více bytovými jednotkami a rozšířením přepravy těžkých nákladů po vnitrozemských vodních cestách. Údaje předložené Litvou byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) litevský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, všeobecným a odborným vzděláváním, inovacemi a vědou, zdravotnickými službami, dodržováním daňových předpisů, sociální ochranou a zaměstnaností. Zahrnuje 27 reforem a 3 investice, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 2,2 miliardy EUR, což představuje 4 % litevského HDP v roce 2021. Komise v srpnu 2021 vyplatila Litvě 289 milionů EUR jako předběžné financování v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.
Provádění litevského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Dne 30. listopadu 2022 předložila Litva žádost o vyplacení částky ve výši 649,5 milionu EUR, která se týkala první splátky nevratné podpory. Dne 28. února 2023 přijala Komise kladné předběžné posouzení 31 z 33 milníků, které se týkají šesti ze sedmi složek plánu, zatímco dva milníky týkající se daňových reforem byly vyhodnoceny jako neuspokojivě splněné. Komise oceňuje první kroky, které Litva již učinila ke splnění těchto zbývajících milníků, ačkoli je třeba ještě vykonat značný kus práce. Komise proto aktivovala postup „pozastavení plateb“, což Litvě poskytuje další čas na splnění těchto milníků, zatímco obdrží částečnou platbu ve výši 542,3 milionu EUR (bez předběžného financování) spojenou s milníky, které byly uspokojivě splněny.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Litva dosáhnout a které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Litvu ØReforma Litva zahájila reformu, jejímž cílem je definovat požadavky na energetickou účinnost a ochranu různých typů čistých vozidel. Vstupem příslušných legislativních změn v platnost zavedla Litva postupné zvyšování počtu čistých vozidel pořizovaných v Litvě do konce roku 2025 a do konce roku 2030. Jedná se o důležitý krok ke snížení emisí skleníkových plynů v odvětví dopravy. ØInvestice Litva spustila informační systém monitorující podíl paliv z obnovitelných zdrojů dodávaných v odvětví dopravy. Tento nástroj přiděluje povolenky na dodávky paliv (z obnovitelných zdrojů) v Litvě s cílem splnit povinnosti týkající se paliv. Cílem takového systému je časem zvýšit nabídku paliv z obnovitelných zdrojů a dosáhnout vyšší úrovně udržitelnosti v odvětví dopravy. Litva podpoří paliva z obnovitelných zdrojů díky Nástroji pro oživení a odolnost
|
Obrázek 41: Výplata podle pilíře – Litva
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 43: Stav plnění milníků a cílů – Litva
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Lucembursko
Lucembursko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 18. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 93,4 milionu EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Lucembursko na částku 82,7 milionu EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a ekonomickým vývojem předložilo Lucembursko dne 11. listopadu 2022 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo svůj revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Vzhledem ke svému sníženému finančnímu příspěvku Lucembursko navrhlo vyřadit z plánu vzdělávací program digitálních dovedností zaměřený na pracovníky zařazené do režimů zkrácené pracovní doby s vysvětlením, že nesplnil původní očekávání, pokud jde o poptávku. To lze vysvětlit především skutečností, že oživení lucemburské ekonomiky na jaře 2021 bylo silnější oproti předpokladům, přičemž velký počet příjemců se vrátil k plnému pracovnímu úvazku dříve, než se očekávalo. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 12. prosince 2022 a Radou dne 17. ledna 2023. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná kapitola REPowerEU.
Současný lucemburský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s dovednostmi, klimatem, digitalizací, zdravím a bojem proti praní peněz. Zahrnuje 10 reforem a 11 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 83 milionů EUR, což představuje 0,11 % HDP. Dne 3. srpna 2021 vyplatila Komise částku 12,1 milionu EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Lucemburský plán pro oživení a odolnost se provádí. Dne 28. prosince 2022 předložilo Lucembursko první žádost o platbu, která odpovídá 26 milníkům a cílům a vedla k vyplacení celkové částky ve výši 25 milionů EUR dne 16. června 2023. Pozitivně hodnocené milníky a cíle ukazují na významné kroky při provádění lucemburského plánu. To zahrnuje vstup v platnost reformy „Housing Pact 2.0“, jejímž cílem je zvýšit nabídku cenově dostupného nájemního bydlení nabízeného obcemi, investice do digitalizace veřejného sektoru a do rozvoje ultrabezpečné komunikace, prohlubování dovedností pracovní síly spuštěním programu „FutureSkills“, jakož i reformu zadávání zakázek na čistá vozidla.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Lucembursko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Lucembursko ØReforma V Lucembursku vstoupil v platnost zákon o zřízení tzv. „Naturpakt“ (přírodních parků). Obce mohou se státem podepsat smlouvu, v níž se zaváží k provádění opatření na ochranu přírody a biologické rozmanitosti vybraných z předem definovaného souboru možných opatření na období do roku 2030, a obdrží od státu finanční a technickou podporu. Tato reforma posiluje ochranu ekosystémů a pokrok při dosahování cílů v oblasti životního prostředí. ØInvestice Lucembursko zavedlo mobilní verzi internetových stránek „MyGuichet.lu“: platformy pro interakci občanů a podniků s veřejnou správou. Aplikace umožňuje provádět správní úkony pomocí mobilního telefonu. Platforma „MyGuichet“ je důležitým příspěvkem k digitalizaci veřejné správy. Aplikace MyGuichet pro správní postupy, podporovaná Nástrojem pro oživení a odolnost
Autorská práva: Zastoupení Evropské komise v Lucemburku |
Obrázek 44: Výplata podle pilíře – Lucembursko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Obrázek 46: Stav plnění milníků a cílů – Lucembursko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Maďarsko
Maďarsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 12. května 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 30. listopadu 2022 a schválení Radou dne 15. prosince 2022 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 5,811 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byly dne 30. června 2022 aktualizovány maximální finanční příspěvky pro všechny členské státy. Vzhledem k tomu, že Rada schválila maďarský plán pro oživení a odolnost až po této aktualizaci, byla do plánu pro oživení a odolnost zahrnuta aktualizovaná částka nevratné podpory ve výši 5,811 miliardy EUR.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Maďarsko dne 31. srpna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost zahrnuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími a rozšířenými reformami a investicemi souvisejícími s rozšířením kapacity skladování energie, aby se zvýšila schopnost energetického systému země integrovat obnovitelné zdroje energie, podpořil rozvoj elektrické sítě a zlepšila energetická účinnost domácností, podniků a veřejného sektoru. Údaje předložené Maďarskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Maďarský plán pro oživení a odolnost zahrnuje program dálkového sledování zdravotního stavu starších osob
Autorská práva: maďarská vláda
Maďarský plán pro oživení a odolnost je významný. Byl schválen v prosinci 2022 a jeho celková výše nevratné podpory činí 5,8 miliardy EUR, což představuje přibližně 3,8 % HDP Maďarska v roce 2021. Plán zahrnuje významná opatření na urychlení souběžné ekologické a digitální transformace, jakož i na zvýšení hospodářské, institucionální a sociální odolnosti, včetně posílení právního státu. Řeší tak významnou část doporučení, která byla v minulosti Maďarsku adresována. Plán byl schválen pod podmínkou úplného a účinného provedení nápravných opatření přijatých Maďarskem v rámci postupu podle nařízení (ES, Euratom) 2020/2092 a milníků k zajištění řádného finančního řízení rozpočtu EU a ochrany finančních zájmů EU. Spolu s dalšími reformami právního státu týkajícími se nezávislosti soudů se tato opatření promítla do 27 „super milníků“.
Vzhledem k pozdnímu přijetí v prosinci 2022 se provádění maďarského plánu pro oživení a odolnost výrazně zpozdilo. Maďarsku dosud nebyly v rámci Nástroje pro oživení a odolnost vyplaceny žádné finanční prostředky, neboť dosud nepředložilo první žádost o platbu. Rychlé a soustavné provádění plánu by vyžadovalo splnění 27 milníků souvisejících s posílením nezávislosti soudnictví a zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Dokud nebudou tyto milníky v plném rozsahu a správně provedeny, nebude možné v rámci plánu provést žádnou platbu.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v maďarském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 47: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Maďarsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Malta
Malta předložila svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 13. července 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 16. září 2021 a schválení Radou dne 5. října 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 316 milionů EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Maltu na částku 258 milionů EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložila Malta dne 26. dubna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednila revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby přihlédla k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost rovněž obsahoval novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s energií z obnovitelných zdrojů a energetickou účinností. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 26. června 2023 a Radou dne 14. července 2023.
Aktuální maltský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů v oblasti klimatu a energetiky, digitální transformace, zdraví, zaměstnanosti, vzdělávání, dovedností, sociální politiky, spravedlnosti, daní, boje proti korupci a boje proti praní peněz. Plán pro oživení a odolnost zahrnuje 31 reforem a 16 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 328,2 milionu EUR, což představuje 2,2 % HDP Malty v roce 2021. Dne 17. prosince 2021 Komise vyplatila Maltě částku 41,1 milionu EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění maltského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Dne 8. března 2023 předložila Malta jednu žádost o platbu, která odpovídá devatenácti milníkům a cílům plánu a jejímž výsledkem je celkové vyplacení 52,3 milionu EUR (formou nevratné podpory). Souvisejících 19 milníků a cílů zahrnuje důležitá opatření, jako je přijetí strategie pro snížení množství odpadu prostřednictvím recyklace ve stavebnictví, zřízení kancelářských zařízení, která umožní úředníkům pracovat na dálku po celé zemi, reformy na podporu průmyslového výzkumu a investic, národní strategie pro boj proti podvodům a korupci a reformy za účelem digitalizace soudnictví. Téměř všechny milníky a cíle spojené s první žádostí Malty o platbu jsou doplněny budoucími závazky v plánu pro oživení a odolnost. Ty budou posouzeny v rámci následných žádostí o platbu.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Malta dosáhnout, a milníků a cílů, které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, přičemž v rámečku níže jsou uvedeny příklady opatření se splněnými milníky a cíli.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Maltu ØReforma Malta přijala klíčovou reformu, jejímž cílem je rozvoj kvalifikované pracovní síly ve stavebnictví a zlepšení regulace tohoto odvětví. Vstupem zákona o stavebním úřadu v platnost byl zřízen regulační orgán pro budovy: bude odpovědný za vydávání a prosazování politik a za poskytování centralizovaného úřadu pro příjem a vyřizování stížností. Bude také sledovat výkonnost, bezpečnost a kvalitu budov a stavebních prací. Kromě toho reforma zvyšuje dostupnost kvalifikovaných pracovníků rozšířením opatření na získávání a prohlubování dovedností a zavedením průkazu dovedností pro nové profesní kategorie potřebné pro projekty renovace budov. ØInvestice Na Maltě byly dokončeny audity energetické náročnosti dvou veřejných školních budov (základní škola St. Benedict College Għaxaq a základní škola Gozo College Nadur) s cílem stanovit jejich třídu energetické náročnosti a určit použitelná opatření v oblasti energetické účinnosti. Rekonstrukce probíhají a budou dokončeny do poloviny roku 2024. Kromě modernizace zařízení budou školy po provedení všech opatření na zvýšení energetické účinnosti spotřebovávat o 60 % méně energie a vypouštět o 60 % méně oxidu uhličitého než dříve. Základní škola v Naduru (Gozo), která prochází energeticky účinnou renovací v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
|
Obrázek 48: Výplata podle pilíře – Malta
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 50: Stav plnění milníků a cílů – Malta
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Nizozemsko
Nizozemsko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 8. července 2022. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 8. září 2022 a schválení Radou dne 4. října 2022 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 4,7 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byly dne 30. června 2022 aktualizovány maximální finanční příspěvky pro všechny členské státy. Vzhledem k tomu, že Nizozemsko předložilo svůj plán pro oživení a odolnost až po této revizi, orgány již zohlednily aktualizovanou částku nevratné podpory ve výši 4,7 miliardy EUR.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Nizozemsko dne 6. července 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo objektivní okolnosti, kvůli kterým již nebylo možné dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s další reformou a navýšením investic souvisejících s energetickou účinností a energií z obnovitelných zdrojů. Údaje předložené Nizozemskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) nizozemský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, trhem bydlení, trhem práce, důchody, vzděláváním, zdravotní péčí, bojem proti agresivnímu daňovému plánování a bojem proti praní peněz. Zahrnuje 21 reforem a 28 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 4,7 miliardy EUR, což představuje 0,58 % HDP.
Cílem nizozemského plánu pro oživení a odolnost je umožnit nové stavební projekty
Autorská práva: nizozemská vláda
Ačkoli byl nizozemský plán pro oživení a odolnost přijat teprve v roce 2022, jeho provádění již probíhá. Nizozemsku dosud nebyly vyplaceny žádné prostředky. Vzhledem k pozdnímu předložení plánu pro oživení a odolnost nebylo Nizozemsko způsobilé pro předběžné financování. Vyplacení přídělu pro Nizozemsko bude záviset na pokroku v provádění plánu. Rychlé vyjednání provozních ujednání napomůže provádění plánu a je nezbytné pro předložení první žádosti o platbu, která se očekává do konce roku 2023 a která by zahrnovala 33 milníků a cílů, jež sledují pokrok ve všech složkách plánu pro oživení a odolnost, což by mohlo vést k vyplacení částky až 1,4 miliardy EUR. Provádění probíhá a v této fázi se zdá, že rizika nečerpání prostředků jsou vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu omezená.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v nizozemském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 51: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Nizozemsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Rakousko
Rakousko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 21. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 3,46 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Rakousko na částku 3,75 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Rakousko dne 14. července 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo objektivní okolnosti, kvůli kterým již nebylo možné dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami týkajícími se urychlení povolování projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, národní strategii zaměřenou na zvýšení výroby vodíku z obnovitelných zdrojů a investice do fotovoltaických zařízení a udržitelné mobility. Údaje předložené Rakouskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) rakouský plán pro oživení a odolnost má za cíl: i) řešit klíčové výzvy spojené s ekologickou a digitální transformací a ii) posílit hospodářskou a sociální odolnost. Obsahuje reformy a investice do klíčových oblastí, jako je vzdělávání, dovednosti, zdravotní péče, podnikatelské prostředí a výzkum a inovace. Zahrnuje 27 reforem a 32 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 3,751 miliardy EUR, což představuje 0,93 % HDP. Dne 28. září 2021 vyplatila Komise Rakousku částku 450 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % původního finančního přídělu.
Představitelé Komise a Rakouska na staveništi spojujícím Koralmskou železnici financovanou z Nástroje pro oživení a odolnost. Tato dvoukolejná elektrifikovaná vysokorychlostní železnice spojí města Graz a Klagenfurt
Autorská práva: Stálé zastoupení Evropské komise v Rakousku / APA-Fotoservice/Ferlin-Fiedler
Provádění rakouského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Komise posoudila kladně první žádost Rakouska o platbu, což vedlo k vyplacení finanční podpory ve výši 700 milionů EUR (bez předběžného financování) dne 20. dubna 2023. Souvisejících 44 milníků zahrnuje reformy v oblasti udržitelné mobility, energetické účinnosti, dekarbonizace, konektivity, dovedností, vzdělávání, sociální ochrany, trhu práce, daní a veřejné správy.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Rakousko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Rakousko ØReforma V říjnu 2021 zavedlo Rakousko „KlimaTicket“, paušální časovou jízdenku na veškerou veřejnou dopravu v zemi. Uživatelé si mohou vybrat mezi jízdenkou platnou v celém Rakousku, ve dvou regionech nebo v jednom regionu. Do konce ledna 2023 bylo prodáno více než 200 000 celostátních klimatických jízdenek. Celkově má nyní více než 13 % všech obyvatel Rakouska roční jízdenku na veřejnou dopravu. ØInvestice Prostřednictvím programu „Raus aus Öl und Gas“ („Pryč s ropou a plynem“) dostávají domácnosti finanční podporu na výměnu topných systémů na fosilní paliva za technologie vytápění z obnovitelných zdrojů energie, jako jsou tepelná čerpadla, ohřívače na bázi biomasy nebo konektory s dálkovým vytápěním. V rámci první platby bylo podpořeno více než 6 000 takových projektů. Konečným cílem plánu pro oživení a odolnost je podpořit více než 30 000 nových systémů vytápění. Tento investiční program významně přispívá ke snižování spotřeby energie, emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší. |
Obrázek 52: Výplata podle pilíře – Rakousko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost |
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Polsko
Polsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 3. května 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 1. června 2022 a schválení Radou dne 17. června 2022 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 23,9 miliardy EUR a půjček ve výši 11,5 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2022–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Polsko na částku 22,5 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Polsko dne 31. srpna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími a rozšířenými investicemi, které se týkají podpory sítí pro přenos elektřiny, obnovitelných zdrojů energie, skladování energie, autobusů s nízkými a nulovými emisemi a větrných elektráren na moři; podpory institucí provádějících opatření plánu REPowerEU; rozvoje elektrických distribučních sítí ve venkovských oblastech; rozvoje plynárenské infrastruktury s cílem umožnit diverzifikaci dodávek v zájmu Unie jako celku, jakož i reforem energetických komunit, regulačních aspektů spojených s distribuční sítí a opatření k usnadnění zavádění technologií pro transformaci energetiky. Údaje předložené Polskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) polský plán pro oživení a odolnost, schválený v červnu 2022, řeší mnoho hlavních problémů, kterým země čelí. Plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření strukturovaná do šesti klíčových oblastí politiky: ekologická transformace, digitalizace, zdraví, konkurenceschopnost a inovace, udržitelná doprava a kvalita institucí. Odhaduje se, že hospodářský dopad fondu NextGenerationEU v Polsku by mohl vést ke zvýšení HDP o 1,1 až 1,8 % do roku 2026 a vytvořit až 105 000 dalších pracovních míst.
Polsko v rámci Nástroje pro oživení a odolnost podpořilo nahrazení podpůrných plantážních tyčí na chmel, u kterých se používaly škodlivé konzervační látky (kreozot).
Vzhledem k pozdnímu přijetí v červnu 2022 se provádění polského plánu pro oživení a odolnost výrazně zpozdilo. Polsku dosud nebyly vyplaceny žádné prostředky. Vzhledem k pozdnímu předložení plánu pro oživení a odolnost nebylo Polsko způsobilé pro předběžné financování. Vyplácení přídělu pro Polsko bude záviset na pokroku v provádění plánu. Posílení nezávislosti a nestrannosti soudů a náprava situace soudců dotčených rozhodnutími Kárného senátu Nejvyššího soudu v kárných věcech a ve věcech týkajících se soudcovské imunity je předpokladem pro to, aby Komise zemi vyplatila veškeré platby a zajistila ochranu finančních zájmů Unie, což umožní rychlé a soustavné provádění plánu. Polsko začalo provádět klíčová opatření v plánu pro oživení a odolnost, mezi něž patří reformy v oblasti fiskálního rámce, zdravotní péče, digitální transformace, energetické účinnosti a trhu práce.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky v polském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 55: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Polsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Portugalsko
Portugalsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 22. dubna 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 16. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 13,9 miliardy EUR (a půjček ve výši 2,7 miliardy EUR) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Portugalsko na částku 15,5 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Portugalsko dne 26. května 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a aby požádalo o dodatečné půjčky v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi týkajícími se zelených dovedností, energetické účinnosti budov, obnovitelných zdrojů energie a plynů z obnovitelných zdrojů, udržitelné dopravy, elektrické sítě a zeleného průmyslu. Údaje předložené Portugalskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) portugalský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících se sociálními službami, zdravotní péčí, financováním podniků, inovacemi, vzděláváním a dovednostmi, fiskální udržitelností a ekologickou a digitální transformací. Zahrnuje 32 reforem a 83 investičních oblastí, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 13,9 miliardy EUR a půjčkami ve výši 2,7 miliardy EUR, což představuje 7,9 % HDP. Dne 3. srpna 2021 vyplatila Komise Portugalsku částku 2,1 miliardy EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Portugalský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rizikem určitých zpoždění. Portugalsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 58 milníkům a cílům plánu a vedly k vyplacení celkové částky ve výši 2,98 miliardy EUR. Portugalský plán pro oživení a odolnost je ambiciózní a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění. Milníky a cíle týkající se velkých investic, včetně investic do zdravotnictví, sociálního bydlení a udržitelné mobility, budou posouzeny v příštích žádostech o platbu. Opatření přijatá od prosince 2021, která byla součástí druhé žádosti o platbu, zahrnují reformy v oblasti řízení veřejných nemocnic a digitální transformaci v soukromém i veřejném sektoru.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Portugalsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Portugalsko ØReforma Portugalsko zavádí soubor opatření, která mají lépe reagovat na problémy nejzranitelnějších skupin. Přijalo dvě národní strategie pro boj proti chudobě a urychlení začleňování osob se zdravotním postižením. Pro zvýšení začlenění osob se zdravotním postižením bude provedeno několik opatření, včetně začlenění osob se zdravotním postižením do rozhodování a projektů a rozšíření modelu podpory samostatného života, který poskytuje osobní asistenci a podporu při zaměstnávání osob se zdravotním postižením. Portugalsko podpoří začleňování osob se zdravotním postižením díky reformám Nástroje pro oživení a odolnost
ØInvestice Portugalsko zavádí několik opatření k odstranění překážek přístupu ke kvalitnímu internetu ve školním prostředí a omezení používání technologického a digitálního vybavení. Cílem těchto opatření je řešit nedostatek specializovaného vybavení pro rozvoj digitálních dovedností a nedostatečné využívání digitálních vzdělávacích zdrojů v procesu učení a hodnocení. Portugalsko zejména podepsalo smlouvy na nákup 600 000 notebooků, které budou distribuovány žákům a učitelům základních a středních škol v portugalské síti veřejných škol. |
Obrázek 56: Výplata podle pilíře – Portugalsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše grantů poskytnutých každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Celková výše nevratné podpory poskytnuté každému členskému státu je určena alokačním klíčem a celkovými odhadovanými náklady příslušného plánu pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Půjčky jsou vratné finanční příspěvky. Celková výše půjček poskytnutých každému členskému státu je určena na základě posouzení jeho žádosti o půjčku a nesmí překročit 6,8 % jeho HND na rok 2019. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 59: Stav plnění milníků a cílů – Portugalsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Rumunsko
Rumunsko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 31. května 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 27. září 2021 a schválení Radou dne 3. listopadu 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 14,2 miliardy EUR a půjček ve výši 14,9 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Rumunsko na částku 12,1 miliardy EUR nevratné podpory. V době přípravy této výroční zprávy ještě nebyla předložena žádná revize plánu.
Původní (a stále aktuální) rumunský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací a hospodářskou a sociální odolností. Zahrnuje 64 reforem a 107 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 14,24 miliardy EUR a půjčkami ve výši 14,94 miliardy EUR, což představuje 12,15 % HDP. Komise vyplatila Rumunsku v rámci předběžného financování dne 2. prosince 2021 (v případě nevratné podpory) a 13. ledna 2022 (v případě půjčky) částku celkem 3,79 miliardy EUR, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Rumunský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Rumunsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 72 milníkům a cílům v plánu a vedly k vyplacení částky 2,6 miliardy EUR (bez předběžného financování) dne 27. října 2022 v případě první žádosti o platbu. Dne 27. června 2023 přijala Komise kladné předběžné posouzení 49 z 51 milníků a cílů zahrnutých ve druhé žádosti o platbu, přičemž dva milníky týkající se investic do energetiky nebyly vyhodnoceny jako uspokojivě splněné. V době přípravy této výroční zprávy nebylo konečné posouzení ještě přijato.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Rumunsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotí jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Rumunsko ØReforma Rumunsko přijalo a začalo provádět národní program pro předčasné ukončování školní docházky, který zahrnuje mechanismus včasného varování ve vzdělávání (MATE) pro všechny školy, které jsou součástí programu. Cílem programu je snížit předčasné ukončování školní docházky žáků, dosáhnout vyšší míry účasti na vnitrostátních zkouškách a vyššího podílu žáků, kteří dokončí povinnou školní docházku. Nástroj IT (informační technologie) mechanismu včasného varování ve vzdělávání (MATE) umožňuje identifikovat žáky ohrožené předčasným ukončením školní docházky a podporuje školy při shromažďování údajů, provádění individualizovaných pracovních plánů a odborné přípravy. Cílem mechanismu včasného varování ve vzdělávání financovaného z Nástroje pro oživení a odolnost je zlepšit výsledky hodnocení
ØInvestice Rumunsko zahájilo realizaci investice na zlepšení procesů v oblasti daní a jejich správy, včetně integrovaného řízení rizik. Investice by měla zlepšit dodržování daňových předpisů a výběr daní a zajistit konkurenční tržní prostředí. V prvním kroku investice je nejméně 150 000 pokladen připojeno k elektronickému systému Národní agentury pro fiskální správu. Pozornost je věnována zejména podvodům v oblasti obchodu a přispívání ke snižování velmi vysokého výpadku příjmů z DPH v Rumunsku. |
Obrázek 60: Stav plnění milníků a cílů – Rumunsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 61: Výplata podle pilíře – Rumunsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacených půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Půjčky jsou vratné finanční příspěvky. Celková výše půjček poskytnutých každému členskému státu je určena na základě posouzení jeho žádosti o půjčku a nesmí překročit 6,8 % jeho HND na rok 2019. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Slovinsko
Slovinsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 30. dubna 2021. Kladné posouzení Komise ze dne 1. července 2021 a schválení Radou dne 28. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 1,8 miliardy EUR a půjček ve výši 0,7 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Slovinsko na částku 1,5 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Slovinsko dne 14. července 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Dne 31. srpna 2023 Slovinsko rovněž požádalo o dodatečné půjčky a opětovné zavedení půjček na protipovodňová opatření, kterých se v rámci revize předložené dne 14. července plánovalo vzdát v souladu s článkem 14 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi souvisejícími s energií z obnovitelných zdrojů, udržitelnou mobilitou, dekarbonizací slovinského průmyslu a energetickou účinností. Údaje předložené Slovinskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) slovinský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících se souběžnou transformací, zdravotní péčí, dlouhodobou péčí a trhem práce. Zahrnuje 33 reforem a 50 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 1,49 miliardy EUR a půjčkami ve výši 705 milionů EUR, což představuje 3,7 % HDP. Dne 17. září 2021 Komise vyplatila Slovinsku částku 231 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % původního finančního přídělu nevratné podpory.
Slovinský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Slovinsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídala 12 milníkům a cílům plánu a na jejímž základě bylo 20. dubna 2023 vyplaceno celkem 49,6 milionu EUR. Souvisejících 12 milníků se týká reforem v oblasti digitalizace, podnikatelského prostředí, efektivních veřejných institucí a dlouhodobé péče. Aby byl pokrok při provádění plánu pro oživení a odolnost rychlejší v současném náročném prostředí, je nezbytné posílit správní strukturu a kapacitu Slovinska a zajistit, aby byla nezbytná rozhodnutí přijímána bez průtahů. To se týká zejména strukturálních reforem zdravotní péče, dlouhodobé péče, důchodů a daní.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Slovinsko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Slovinsko ØReforma Slovinsko přijalo první zákon o debyrokratizaci, jehož cílem je snížit administrativní překážky pro podnikatelský sektor a občany. Zákon celkově mění deset dalších vnitrostátních zákonů a ruší více než dvě stovky zákonů a podzákonných předpisů. Tím se acquis Slovinska snížilo o 10 %. Výsledkem jsou také nižší náklady na správní postupy, což přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků ve Slovinsku. ØInvestice Slovinsko vyhlásilo výzvu k předkládání návrhů na vyjádření zájmu o nový projekt „cloudu nové generace“. Tento projekt přispěje k přeshraničnímu projektu pro více zemí týkajícímu se společné evropské datové infrastruktury a služeb. Celkovým cílem investic z Nástroje pro oživení a odolnost je zajistit konkurenceschopný, spravedlivý a udržitelný přístup ke cloudové kapacitě z kterékoli části EU
|
Obrázek 64: Výplata podle pilíře – Slovinsko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Obrázek 66: Stav plnění milníků a cílů – Slovinsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Slovensko
Slovensko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 29. dubna 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 16. června 2021 a schválení Radou dne 13. července 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 6,3 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Slovensko na částku 6 miliard EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a hospodářským vývojem předložilo Slovensko dne 26. dubna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo svůj revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost a přihlédlo k objektivním okolnostem, které již neumožňují dosáhnout některých milníků a cílů v plánu pro oživení a odolnost, v souladu s článkem 21 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost rovněž obsahoval novou kapitolu REPowerEU s dalšími reformami a investicemi pokrývajícími pět tematických oblastí: obnovitelné zdroje energie a sítě, energetická účinnost, doprava, ekologické dovednosti a komunikace a koordinace. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 26. června 2023 a Radou dne 14. července 2023.
Aktuální slovenský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou transformací, vzděláváním, výzkumem a inovacemi, zdravotnictvím a dlouhodobou péčí, veřejnou správou a digitální transformací. Zahrnuje 64 reforem a 60 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 6,4 miliardy EUR, což představuje 6,4 % slovenského HDP v roce 2021. Dne 13. října 2021 vyplatila Komise Slovensku částku 822,7 milionu EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % finančního přídělu.
Provádění slovenského plánu pro oživení a odolnost je zatím v plném proudu, avšak čelí některým vznikajícím problémům. V průběhu roku 2022 předložilo Slovensko dvě žádosti o platbu. Dne 29. července 2022 vyplatila Komise Slovensku 398,7 milionu EUR nevratné podpory na základě toho, že země uspokojivě splnila prvních 14 milníků plánu pro oživení a odolnost. Dne 22. března 2023 Komise vyplatila další nevratnou podporu ve výši 708,8 milionu EUR poté, co Slovensko uspokojivě splnilo 14 milníků a 2 cíle. Slovensko tak patří mezi členské státy, které v provádění plánu pro oživení a odolnost pokročily nejrychleji, ale které mohou mít potíže kvůli překážkám souvisejícím se správními kapacitami.
Následující grafy ukazují současný stav milníků a cílů, kterých má Slovensko dosáhnout a které Komise následně vyhodnotila jako uspokojivě splněné, zatímco příklady opatření se splněnými milníky a cíli jsou uvedeny v rámečku níže.
Příklady příslušných opatření se splněnými milníky a cíli pro Slovensko ØReforma Slovensko zavedlo novou legislativu, která reformuje poskytování primární péče o dospělé, děti a mládež tím, že zlepšuje způsob, jakým je definována síť praktických lékařů a pediatrů. Zohledňuje konkrétní parametry, jako je počet pojištěnců a počet lékařů působících v daném okrese. Reforma pomůže lépe pokrýt dostupnost lékařských služeb ve všech oblastech a okresech Slovenska. Praktický lékař dr. Laurov zřizuje s pomocí Nástroje pro oživení a odolnost novou ordinaci v obci Zlaté Moravce
Autorská práva: Národní prováděcí a koordinační orgán Slovenské republiky. ØInvestice Slovensko provedlo pilotní projekt odborné přípravy v oblasti digitálních dovedností pro seniory a znevýhodněné osoby za účelem zlepšení jejich digitálních dovedností. Projekt zahrnoval cílený program odborné přípravy pro 1 000 osob a následnou distribuci digitálního vybavení. Cílem pilotního projektu bylo posoudit specifické potřeby cílové skupiny, ověřit navržené školicí činnosti a posoudit fyziologickou přiměřenost technologického vybavení. |
Obrázek 67: Výplata podle pilíře – Slovensko
Poznámka: Každá výplata odráží pokrok v provádění Nástroje pro oživení a odolnost v rámci šesti pilířů politiky. Tento graf zobrazuje, jak výplaty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (kromě předběžného financování) souvisí s jednotlivými pilíři. Částky byly vypočteny navázáním milníků a cílů, které daná výplata pokrývá, na označení pilíře (primární a sekundární) jejich příslušných opatření.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
|
Obrázek 69: Stav plnění milníků a cílů – Slovensko
Poznámka: Tento graf zobrazuje podíl uspokojivě splněných milníků a cílů. Milník nebo cíl je uspokojivě splněn, jakmile členský stát předloží Komisi důkaz, že milník nebo cíl splnil, a Komise jej v prováděcím rozhodnutí vyhodnotí kladně. Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs |
Finsko
Finsko předložilo svůj původní plán pro oživení a odolnost dne 27. května 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 4. října 2021 a schválení Radou dne 29. října 2021 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 2,1 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Finsko na částku 1,82 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a ekonomickým vývojem předložilo Finsko dne 26. ledna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Příděl pro Finsko byl snížen o 263 milionů EUR. V důsledku toho Finsko úměrně snížilo financování čtyř pilířů plánu. Škrty se týkaly 20 opatření v plánu. Revidovaný plán pro oživení a odolnost byl schválen Komisí dne 28. února 2023 a Radou dne 14. března 2023. V době přípravy této výroční zprávy nebyla předložena žádná kapitola REPowerEU.
Aktuální finský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, trhem práce, vzděláváním a dovednostmi, výzkumem a inovacemi, konkurenceschopností a zdravotní péčí. Zahrnuje 18 reforem a 37 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 1,82 miliardy EUR, což představuje 0,7 % HDP. Dne 21. ledna 2022 vyplatila Komise Finsku částku 271 milionů EUR v rámci předběžného financování, což odpovídá 13 % původního finančního přídělu.
Finský plán pro oživení a odolnost podporuje ekologické technologie a technologie příznivé pro ekologii, například financováním předních společností, které rozvíjejí své činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI) na podporu ekologické transformace.
Finský plán pro oživení a odolnost se provádí. Provozní ujednání mezi Komisí a Finskem byla podepsána dne 19. června 2023. V rámci plánu pro oživení a odolnost zatím nebyla předložena žádná žádost o platbu, což ukazuje na nutnost snahy dohnat dohodnutý harmonogram žádostí o platbu, nicméně první žádost o platbu se připravuje.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky ve finském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 70: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Finsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Obrázek 71: Celková nevratná podpora vyplacená v rámci Nástroje pro oživení a odolnost – Finsko
Poznámka: Tento graf zobrazuje výši dosud vyplacené nevratné podpory v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, včetně předběžného financování. Celková výše nevratné podpory poskytnuté jednotlivým členským státům je určena na základě klíče pro přidělování a celkových odhadovaných nákladů na příslušný plán pro oživení a odolnost.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
Švédsko
Švédsko předložilo svůj aktuální plán pro oživení a odolnost dne 28. května 2021. Kladné posouzení ze strany Komise ze dne 28. března 2022 a schválení Radou dne 4. května 2022 otevřelo cestu k vyplacení nevratné podpory ve výši 3,3 miliardy EUR v rámci Nástroje pro oživení a odolnost na období 2021–2026. V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost byl navíc 30. června 2022 aktualizován maximální finanční příspěvek pro Švédsko na částku 3,18 miliardy EUR nevratné podpory.
V souvislosti se současným geopolitickým a ekonomickým vývojem předložilo Švédsko dne 24. srpna 2023 Komisi pozměněný plán pro oživení a odolnost, aby zohlednilo revidovaný maximální finanční příspěvek v souladu s článkem 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Revidovaný plán pro oživení a odolnost obsahuje také novou kapitolu REPowerEU s dalšími a rozšířenými reformami a investicemi souvisejícími s energetickou účinností budov a zefektivněním povolovacích procesů pro výstavbu elektrických sítí. Údaje předložené Švédskem byly v době přípravy této výroční zprávy předmětem posouzení ze strany Komise.
Původní (a stále aktuální) švédský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje na řešení klíčových problémů souvisejících s ekologickou a digitální transformací, trhem bydlení, trhem práce, vzděláváním, zdravotní péčí a bojem proti praní peněz. Zahrnuje 15 reforem a 12 investic, které jsou podpořeny nevratnou podporou ve výši 3,3 miliardy EUR, což představuje 0,5 % HDP.
Švédský plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu systému odborné přípravy
Autorská práva: švédská vláda
Ačkoli byl švédský plán pro oživení a odolnost přijat teprve v roce 2022, jeho provádění již probíhá. V rámci Nástroje pro oživení a odolnost nebyly Švédsku dosud vyplaceny žádné finanční prostředky. Švédsko dosud nepředložilo první žádost o platbu. Provozní dohoda byla oficiálně podepsána v květnu 2023. Provádění i přes pomalý začátek probíhá a v této fázi se zdá, že rizika nečerpání prostředků jsou vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu omezená. Očekává se, že Švédsko předloží svou první žádost o platbu, která se bude skládat ze dvou splátek, koncem roku 2023. Tato sdružená žádost by zahrnovala 22 milníků a cílů, které sledují pokrok ve všech složkách plánu pro oživení a odolnost, což by mohlo vést k vyplacení až 1,1 miliardy EUR.
Následující grafy ukazují podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky ve švédském plánu pro oživení a odolnost.
Obrázek 72: Podíl finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost přidělených na každý pilíř politiky – Švédsko
Poznámka: Každé opatření přispívá ke dvěma oblastem politiky ze šesti pilířů. Celkový příděl na všechny zde uvedené pilíře proto činí 200 % odhadovaných nákladů na plán pro oživení a odolnost. Dolní část představuje částku primárního pilíře, horní část částku sekundárního pilíře.
Zdroj: srovnávací přehled Nástroje pro oživení a odolnost https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/country_overview.html?lang=cs
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 19.9.2023
COM(2023) 545 final
PŘÍLOHA
ZPRÁVY KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o provádění Nástroje pro oživení a odolnost: posun vpřed
Příloha II – Zrušení milníků a cílů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost
V souladu s čl. 24 odst. 3 druhou větou nařízení (EU) 2021/241 (dále jen „nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost“) „[u]spokojivé splnění milníků a cílů předpokládá, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla dotčeným členským státem zrušena.“ Tato poznámka poskytuje rámec pro uplatňování tohoto ustanovení. Zabývá se doporučením Evropského účetního dvora 1 a zajišťuje právní jasnost a transparentnost postupu, který je třeba dodržet v případě zrušení, čímž se zajistí další provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Jakmile Komise získá více zkušeností s uplatňováním této metodiky, může ji přezkoumat a změnit.
1. Rozsah zrušení
Ke zrušení milníku nebo cíle dochází tehdy, když milník nebo cíl, který byl dříve správně považován za uspokojivě splněný (a členskému státu za něj bylo zaplaceno), již nelze považovat za uspokojivě splněný.
Vzhledem k tomu, že nařízení hovoří o tom, že [opatření] nebyla „dotčeným členským státem“ zrušena, vztahuje se čl. 24 odst. 3 druhá věta pouze na zrušení, které je přičitatelné členskému státu, ať už jednáním, nebo opomenutím 2 . Tato situace nemusí nutně odpovídat situaci, kdy milník nebo cíl jednoduše přestane být plněn. Z nařízení tedy nevyplývá, že všechny milníky a cíle musí být průběžně plněny po celou dobu životnosti Nástroje pro oživení a odolnost, aby nebyly považovány za zrušené. Vzhledem k tomu se zrušení milníku nebo cíle, které nelze přičíst členskému státu, nepovažuje za důvod pro spuštění čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost 3 .
Odpovědnost členského státu může vyplývat z jednání nebo opomenutí jiných státních orgánů, veřejných institucí a veřejných podniků než pouze vlády 4 .
Případy, které je třeba odlišit od zrušení
Pokud členský stát neprovede následné kroky reformy nebo investice, neznamená to prima facie zrušení dříve uspokojivě splněných milníků nebo cílů, ale může to mít vliv na uspokojivé splnění následného milníku nebo cíle.
Změna reformy nebo investice, která by stále splňovala požadavky souvisejícího milníku nebo cíle, by neměla být považována za zrušení. V tomto ohledu nemohou být změny prvků, které nejsou nutné pro uspokojivé splnění příslušného milníku nebo cíle, důvodem k tomu, aby byl milník nebo cíl považován za zrušený.
Ve specifické situaci, kdy by porušení povinnosti chránit finanční zájmy Unie vedlo ke zrušení milníku nebo cíle, by měl členský stát přijmout opatření, aby zajistil, že milník nebo cíl bude i nadále splněn. Pokud by členský stát taková opatření nepřijal v přiměřené lhůtě, spustilo by toto selhání čl. 24 odst. 3 druhou větu nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.
Zrušení milníku nebo cíle členským státem je odlišné od zjištění (ex post), že důkazy, na jejichž základě byla žádost o platbu podána, byly nesprávné. Zjištění Komise, například v rámci auditů ex post, že důkazy, na jejichž základě byla žádost o platbu podána, byly nesprávné, znamená, že milník nebo cíl neměl být vůbec považován za uspokojivě splněný. V takových případech se zpětné získání prostředků provádí na základě čl. 19 odst. 2 písm. a) dohody o financování.
Riziko zrušení
Ačkoli členským státem mohou být zrušeny investice i reformy, riziko, že členský stát bude odpovědný za zrušení milníku/cíle souvisejícího s reformou, je větší než v případě investic. Jakmile je investice uskutečněna a vyhodnocena jako uspokojivě splněná, je nepravděpodobné, že by členské státy přijaly opatření ke zrušení této investice. To je v souladu s přípravnými pracemi k tomuto ustanovení, které bylo zavedeno při jednáních s cílem zajistit, aby nedošlo ke zrušení reforem 5 .
2. Postup pro identifikaci zrušení
Během předběžného posouzení každé žádosti o platbu Komise zváží, zda má důkazy o tom, že členský stát zrušil milníky a cíle. To bude provedeno na základě:
1.žádosti o platbu: v souladu se šablonou žádosti o platbu by členské státy měly Komisi při každé žádosti o platbu potvrdit, že dříve uspokojivě splněné milníky a cíle nebyly zrušeny. Pokud to členský stát nepotvrdil (nebo výslovně potvrdil, že milníky nebo cíle byly zrušeny), bude to podnětem k dalšímu šetření ze strany Komise;
2.oznámení členského státu: v souladu s doložkou 2.2 provozních ujednání jsou členské státy povinny oznámit Komisi jakoukoli změnu dokumentace uvedené v mechanismu ověřování, na jejímž základě bylo provedeno posouzení, pokud je daná změna podstatné povahy a ovlivňuje toto posouzení nebo posouzení budoucích milníků a cílů;
3.veškerých dalších důkazů, které může Komise získat: Komise se může z alternativních zdrojů důkazů (například z evropského semestru, informací od zúčastněných stran nebo auditů ex post) dozvědět o tom, že členský stát zrušil dříve uspokojivě splněné milníky a cíle.
Na základě výše uvedeného, pokud členský stát ve své žádosti o platbu potvrdí, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla zrušena, a Komise nemá důkazy o opaku, bude tato skutečnost potvrzena Hospodářskému a finančnímu výboru v předběžném posouzení příslušné žádosti o platbu.
Pokud se Komise domnívá, že milník nebo cíl, který byl dříve považován za uspokojivě splněný, mohl být členským státem zrušen v souladu s čl. 6 odst. 4 dohody o financování, může si Komise vyžádat doplňující informace a provést kontroly nebo kontroly na místě, aby zjistila, zda došlo ke zrušení ze strany členského státu.
3. Důsledky zrušení, které lze přičíst členskému státu
V souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost platí, že pokud Komise usoudí, že členský stát zrušil opatření související s dříve uspokojivě splněným milníkem nebo cílem, nebude žádný další milník nebo cíl považován za uspokojivě splněný, dokud nebude zrušení vyřešeno.
Členský stát může řešit zrušení milníku nebo cíle přijetím opatření, která zajistí, aby byl milník nebo cíl opět považován za uspokojivě splněný.
V případě, že členský stát nepřijme opatření, Komise řeší zrušení milníku nebo cíle tak, že rozpočet Unie uvede do stejné situace, jako kdyby tento milník nebo cíl nebyl nikdy považován za uspokojivě splněný.
Komise bude řešit zrušení tím, že pozastaví výplatu finančních prostředků z následných žádostí o platbu. To bude mít za následek pozastavení – a pokud do šesti měsíců nebudou přijata žádná opatření, snížení – částky rovnající se částce, kterou členský stát obdržel a kterou lze přičíst milníku nebo cíli, který byl zrušen. Komise k tomuto účelu použije metodiku částečného pozastavení, jak je podrobně popsáno v příloze II sdělení „Nástroj pro oživení a odolnost: po dvou letech – Jedinečný nástroj, který je ústředním prvkem zelené a digitální transformace EU“ z 21. února 2023 6 .
V souladu s metodikou částečného pozastavení a v zájmu zajištění účinného využívání prostředků Nástroje pro oživení a odolnost a ochrany finančních zájmů Unie vede nesplnění milníků nebo cílů souvisejících se systémem auditu a kontroly členského státu, které byly nezbytné pro splnění článku 22 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, k pozastavení celé splátky a všech budoucích splátek. Podle stejného přístupu se v případě, že se zrušení týká těchto milníků nebo cílů, nebude žádný další milník nebo cíl považován za uspokojivě splněný, dokud členský stát zrušení nenapraví.
4. Právní rámec a postup v případě zrušení, které lze přičíst členskému státu
V souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost Komise při posuzování následujících žádostí o platbu předložených dotčeným členským státem zohlední možná zrušení
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost se týká případu, kdy Komise na základě předběžného posouzení zjistí, že milníky a cíle nebyly uspokojivě splněny. Toto ustanovení se použije i v případě, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů byla dotčeným členským státem zrušena, neboť i v tomto případě již nelze tyto milníky nebo cíle považovat za uspokojivě splněné.
Vzhledem k tomu, že opatření související s milníkem nebo cílem již není hodnoceno jako uspokojivě splněné, bude Komise postupovat podle čl. 24 odst. 6, pokud jde o negativní předběžné posouzení.
Postup:
‒Komise nejprve informuje členský stát o tom, že milník nebo cíl již není hodnocen jako uspokojivě splněný. Důvody negativního předběžného posouzení budou členskému státu zevrubně vysvětleny. Za druhé, členský stát může do jednoho měsíce od posouzení Komisí předložit své připomínky. Za třetí, pokud připomínky dotčeného členského státu nejsou dostatečné pro změnu negativního předběžného posouzení, přijme Komise rozhodnutí o pozastavení. A konečně, v souladu s čl. 24 odst. 6 druhým pododstavcem, pokud členský stát nevyřeší zrušení přijetím opatření, která zajistí, že příslušný milník nebo cíl bude možné vyhodnotit jako uspokojivě splněný ve lhůtě šesti měsíců od pozastavení, přistoupí Komise ke snížení částky finančních prostředků v souladu s čl. 24 odst. 8 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.
‒Za účelem stanovení částky, která má být pozastavena, Komise vypočítá hodnotu milníku nebo cíle, který byl dotčeným členským státem zrušen, a proto již nemůže být považován za uspokojivě splněný, s použitím metodiky částečné platby 7 .
‒Současně Komise provede předběžné posouzení uspokojivého splnění milníků a cílů žádosti o platbu a předloží svá zjištění Hospodářskému a finančnímu výboru.
‒Přijetím rozhodnutí o pozastavení Komise vyřeší zrušení tím, že zajistí, aby byl rozpočet Unie chráněn tím, že bude ve stejném postavení, jako kdyby k platbě za zrušený milník nebo cíl nedošlo. Vzhledem k tomu, že po pozastavení nejsou členskému státu přiděleny žádné finanční prostředky na žádný milník nebo cíl, který nebyl uspokojivě splněn, považuje se zrušení za vyřešené v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Komise pak bude moci posoudit milníky a cíle žádosti o platbu a schválit příslušné vyplacení splátky finančního příspěvku nebo půjčky (bez částky, která byla pozastavena z důvodu zrušení 8 ).
Zrušení mimo rámec žádosti o platbu
Pokud se Komise dozví o zrušení mimo rámec žádosti o platbu, útvary Komise nebudou čekat na předložení další žádosti o platbu a okamžitě zahájí technický dialog s dotyčným členským státem, aby zjistily, zda ke zrušení došlo. V případě, že tato vysvětlení potvrdí riziko zrušení, měla by Komise po tomto technickém dialogu písemně informovat členský stát, že se domnívá, že došlo (nebo mohlo dojít) ke zrušení, a požádat jej o vyjádření do jednoho měsíce. Takovéto posouzení mimo řízení o žádosti o platbu by poskytlo členskému státu maximální čas na vyřešení zrušení. V tomto ohledu by členský stát znal stanovisko Komise, a pokud by před další žádostí o platbu nepřijal nápravná opatření, byla by část příští platby pozastavena v souladu s výše uvedeným postupem.
Dodatek: Právní ustanovení
Ustanovení čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost:
Komise bez zbytečného odkladu a nejpozději dva měsíce po obdržení žádosti předběžně posoudí, zda byly příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady uvedeném v čl. 20 odst. 1 uspokojivě splněny. Uspokojivé splnění milníků a cílů předpokládá, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla dotčeným členským státem zrušena.
Ustanovení čl. 6 odst. 4 dohody o financování:
Komise si může vyžádat doplňující informace a/nebo provést kontroly a kontroly na místě, aby ověřila splnění milníků a cílů, včetně nezrušitelnosti dříve uspokojivě splněných milníků a cílů.
Doložka 2.2 provozních ujednání:
[...] V souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost uspokojivé splnění milníků a cílů předpokládá, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla členským státem zrušena. [Členský stát] oznámí Komisi jakoukoli změnu dokumentace uvedené v mechanismu ověřování v příloze I, na jejímž základě bylo toto posouzení provedeno, pokud je daná změna podstatné povahy a ovlivňuje toto posouzení nebo posouzení budoucích milníků a cílů.
Žádost o platbu od členského státu:
Potvrzujeme, že opatření týkající se dříve uspokojivě splněných milníků a cílů nebyla zrušena.
Zvláštní zpráva 07/2023: Koncepce kontrolního systému Komise pro Nástroj pro oživení a odolnost.
Tento výklad opatření dotčeného členského státu podporují i další jazykové verze nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Například ve francouzském znění: Le fait d'avoir atteint les jalons et cibles de manière satisfaisante présuppose que l'État membre concerné n'a pas annulé les mesures liées aux jalons et cibles précédemment atteints de manière satisfaisante.
Například pokud přírodní katastrofa zničí investici do infrastruktury, milník nebo cíl sice již nemusí být považován za uspokojivě splněný, ale není to členský stát, kdo toto zrušení způsobil. Dalším příkladem je, že pokud se malý nebo střední podnik dostane do platební neschopnosti poté, co obdržel subvenci, není příčinou tohoto stavu jednání nebo nečinnost členského státu.
Například pokud milník vyžadoval vstup právních předpisů v platnost a byl považován za uspokojivě splněný, pokud později Soudní dvůr právní předpisy zruší, považuje se to za zrušení ze strany členského státu, který by měl urychleně přijmout opatření, aby zajistil přijetí nových právních předpisů, které splňují požadavky milníku.
Zásada nerušení souvisí s novostí Nástroje pro oživení a odolnost, který vedle investic financuje reformy členských států. Toto ustanovení bylo především zavedeno s logikou, že dlouhodobý dopad Nástroje pro oživení a odolnost je do značné míry závislý na pokračujícím provádění reforem, které by vzhledem k povaze a nastavení procesu tvorby politiky mohly být zrušeny prostřednictvím jiných, protichůdných opatření přijatých členským státem.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52023DC0099
V souladu s uvedeným sdělením nesmí maximální hodnota přesáhnout plnou výši splátky (splátek) obsahující (obsahujících) zrušené milníky, s výjimkou případů nesplnění milníků a cílů souvisejících s kontrolním systémem členského státu.
V případě potřeby by byly částky pozastaveny i u následných žádostí o platbu, pokud je výše splátky u probíhající žádosti o platbu nižší než hodnota, která by měla být pozastavena.