14.6.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 227/29 |
Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 22/2021 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 a (EU) 2019/818, pokud jde o stanovení podmínek pro přístup k jiným informačním systémům EU pro účely Vízového informačního systému
(2021/C 227/04)
I. ÚVOD
1. |
Po důkladném vyhodnocení VIS předložila Komise dne 16. května 2018 legislativní návrh na změnu nařízení o VIS (1) (dále jen „nařízení, kterým se mění VIS“). |
2. |
Výbor stálých zástupců přijal na zasedání dne 19. prosince 2018 mandát pro zahájení jednání s Evropským parlamentem (2). |
3. |
Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 19. září 2018 (3). |
4. |
Evropský inspektor ochrany údajů vydal stanovisko dne 12. prosince 2018 (4). |
5. |
Agentura EU pro základní práva vydala na žádost Evropského parlamentu stanovisko dne 30. srpna 2018 (5). |
6. |
Evropský parlament přijal dne 13. března 2019 postoj v prvním čtení (6). |
7. |
Rada a Evropský parlament zahájily v říjnu 2019 jednání za účelem dosažení dohody ve fázi postoje Rady v prvním čtení („dohoda na začátku druhého čtení“). |
8. |
Během jednání vyšlo najevo, že v návrhu Komise chybí některá ustanovení – tzv. „následné změny VIS“. Jedná se o změny, které je třeba provést v právních aktech týkajících se informačních systémů a databází EU v důsledku automatizovaného vyhledávání VIS v těchto jiných systémech. Podobné následné změny navrhla Komise pro ETIAS (7). |
9. |
Vzhledem k rozmanitým formám účasti členských států na politikách EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva bylo z právního hlediska možné zahrnout do nařízení, kterým se mění VIS, pouze jeden soubor následných změn týkajících se změny právních nástrojů v oblasti schengenského acquis spojeného s vnějšími hranicemi, zatímco jiná ustanovení, která do tohoto acquis nepatří, musela být zahrnuta do samostatného právního nástroje, konkrétně nařízení o následných změnách VIS (jež je předmětem tohoto odůvodnění Rady). |
10. |
Dne 17. června 2020 pozměnil Výbor stálých zástupců mandát Rady tak, aby zahrnoval „následné změny VIS“ (8). Poté, co vyjednávací tým Evropského parlamentu již přijal svůj postoj v prvním čtení, uvedl, že k tomuto novému souboru ustanovení zaujme postoj v průběhu interinstitucionálních jednání. |
11. |
Po šesti politických trialozích a řadě technických zasedání byla jednání úspěšně uzavřena dne 8. prosince 2020, přičemž Evropský parlament a Rada dosáhly kompromisu ohledně znění dvou nařízení:
|
12. |
Dne 22. ledna 2021 provedl Výbor stálých zástupců rozbor konečného kompromisního znění za účelem dosažení dohody. |
13. |
Dne 27. ledna 2021 potvrdil Výbor Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) politickou dohodu a předseda výboru LIBE dne 1. února zaslal předsedovi Výboru stálých zástupců dopis potvrzující, že pokud Rada obě nařízení schválí v prvním čtení, Parlament postoj Rady po revizi právníky-lingvisty schválí ve druhém čtení. |
14. |
Dne 3. února 2021 potvrdil Výbor stálých zástupců politickou dohodu o kompromisním znění nařízení. |
15. |
Dánsko se na přijímání nařízení o následných změnách VIS nepodílí a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení, v rozsahu, v jakém se jeho ustanovení týkají SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. |
16. |
V rozsahu, v jakém se jeho ustanovení týkají SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (EU) 2018/1862, se Irsko účastní nařízení o následných změnách VIS. Pokud se jeho ustanovení týkají Europolu, Eurodacu a ECRIS-TCN, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. |
17. |
Pokud jde o Island, Norsko, Švýcarsko a Lichtenštejnsko, nařízení o následných změnách VIS představuje, pokud jde o SIS ve smyslu nařízení (EU) 2018/1862, rozvoj ustanovení schengenského acquis. |
II. CÍL
18. |
VIS – zřízený rozhodnutím Rady 2004/512/ES (rozhodnutí o VIS) a nařízením (ES) č. 767/2008 – je informačním systémem EU pro usnadnění postupu udělování krátkodobých („schengenských“) víz a pro pomoc vízovým, pohraničním, azylovým a migračním orgánům při kontrole státních příslušníků třetích zemí, kteří potřebují vízum k cestě do schengenského prostoru. VIS propojuje konzuláty členských států po celém světě a všechny jejich hraniční přechody na vnějších hranicích. |
19. |
Cílem nařízení, kterým se mění VIS, je další rozvoj VIS s cílem lépe reagovat na nové výzvy v oblasti vízové, pohraniční a bezpečnostní politiky. |
20. |
Nařízení o následných změnách VIS stanoví podmínky, za nichž VIS konzultuje údaje uložené v Eurodacu, SIS a ECRIS-TCN, jakož i údaje Europolu, za účelem identifikace shod v rámci automatizovaného vyhledávání uvedeného v nařízení, kterým se mění VIS. |
21. |
Podmínky přístupu k dalším informačním systémům a databázím EU, které VIS vyhledává, v návrhu Komise chyběly, zejména proto, že byly předloženy před přijetím několika právních aktů týkajících se jiných informačních systémů a databází EU a nařízení o interoperabilitě. |
22. |
Postoj Rady v prvním čtení tuto mezeru odstraňuje a zohledňuje nové legislativní prostředí pro interoperabilitu, které od předložení návrhu prošlo určitým vývojem. |
23. |
Zatímco technické změny těch nařízení, která jsou součástí schengenského acquis týkajícího se hranic (VIS (9), EES (10), ETIAS (11), SIS v oblasti navracení (12), SIS na hranicích (13) a interoperabilita na hranicích (14)), jsou zahrnuty v nařízení, kterým se mění VIS, změna nařízení, která nejsou součástí schengenského acquis nebo která představují předpisy z oblasti policejní spolupráce v rámci schengenského prostoru (Eurodac (15), nařízení o Europolu (16), nařízení o SIS v oblasti policejní spolupráce (17), ECRIS-TCN (18) a interoperabilita v oblasti policejní spolupráce (19)), jsou vzhledem k rozmanitým formám účasti členských států na politikách EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva zahrnuty v tomto samostatném právním nástroji. |
24. |
Obě nařízení však byla vyjednána jako balíček a jejich účelem je bezproblémově spolupracovat na komplexním provozu a využívání systému VIS. |
III. ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ
A. Obecné souvislosti
25. |
Evropský parlament a Rada vedly jednání s cílem uzavřít dohodu na základě postoje Rady v prvním čtení, kterou by Parlament mohl beze změn schválit ve druhém čtení. Znění postoje Rady v prvním čtení k návrhu nařízení o následných změnách VIS plně odráží kompromis dosažený mezi oběma spolunormotvůrci za pomoci Evropské komise. |
B. Hlavní otázky
Změny nařízení (EU) č. 603/2013
26. |
Postoj Rady v prvním čtení mění nařízení o Eurodacu s cílem:
|
Změny nařízení (EU) 2016/794
27. |
Postoj Rady v prvním čtení mění nařízení o Europolu s cílem:
|
Změny nařízení (EU) 2018/1862
28. |
Postoj Rady v prvním čtení mění nařízení o SIS v oblasti policejní spolupráce s cílem:
|
Změny nařízení (EU) 2019/816
29. |
Postoj Rady v prvním čtení mění nařízení o ECRIS-TCN s cílem:
|
30. |
Evropský parlament původně požadoval, aby bylo do nařízení o ECRIS-TCN vloženo ustanovení, které Komisi uloží, aby do jednoho roku od zahájení provozu ECRIS-TCN vyhodnotila, zda je vyhledávání v ECRIS-TCN ze strany VIS nezbytné pro podporu cíle VIS, kterým je posoudit, zda by žadatel o vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu představoval hrozbu pro veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost podle nařízení (ES) č. 767/2008. Postoj Rady v prvním čtení začleňuje posouzení toho, zda vyhledávání v ECRIS-TCN ze strany VIS přispělo k podpoře výše uvedeného cíle, do zprávy, kterou má Komise předložit tři roky po zahájení provozu revidovaného VIS. |
Změny nařízení (EU) 2019/818
31. |
Postoj Rady v prvním čtení mění nařízení o interoperabilitě (v oblasti policejní spolupráce) za účelem jeho přizpůsobení pro účely revidovaného VIS. |
IV. ZÁVĚR
32. |
Postoj Rady v prvním čtení plně odráží kompromis, jehož bylo za pomoci Komise dosaženo během jednání mezi Evropským parlamentem a Radou. Rada se domnívá, že její postoj v prvním čtení představuje vyvážený balíček a že po přijetí nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 603/2013, 2016/794, 2018/1862, 2019/816 a 2019/818, pokud jde o stanovení podmínek pro přístup k dalším informačním systémům EU pro účely VIS, bude možné propojit VIS a údaje z jiných informačních systémů EU a Europolu, a tím umožnit vzájemné doplňování systémů s cílem zlepšit správu vnějších hranic, přispět k předcházení nedovolenému přistěhovalectví a boji proti němu a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti v rámci unijního prostoru svobody, bezpečnosti a práva, včetně udržování veřejné bezpečnosti a veřejného pořádku a zajišťování bezpečnosti na území členských států. |
33. |
Tento kompromis je potvrzen dopisem, který předseda Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) zaslal dne 1. února 2021 předsedovi Výboru stálých zástupců. V tomto dopise předseda výboru LIBE uvádí, že doporučí členům svého výboru a následně plenárnímu zasedání, aby postoj Rady v prvním čtení přijali v Evropském parlamentu ve druhém čtení beze změn, s výhradou ověření právníky-lingvisty obou orgánů. |
(1) Dokument 8853/18.
(2) 15726/18.
(3) EHSV 2018/03954 (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 154).
(4) Shrnutí stanoviska evropského inspektora ochrany údajů k návrhu nového nařízení o Vízovém informačním systému (Úř. věst. C 50, 8.2.2019, s. 4).
(5) Stanovisko agentury FRA – 2/2018. https://fra.europa.eu/en/publication/2018/revised-visa-information-system-and-its-fundamental-rights-implications
(6) T8-0174/2019, dokument 7401/19.
(7) Viz COM(2019) 3 final a COM (2019) 4 final.
(8) Dokument 8787/20.
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2226 ze dne 30. listopadu 2017, kterým se zřizuje Systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států, kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody a nařízení (ES) č. 767/2008 a (EU) č. 1077/2011 (Úř. věst. L 327, 9.12.2017, s. 20).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1240 ze dne 12. září 2018, kterým se zřizuje Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011, (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 a (EU) 2017/2226 (Úř. věst. L 236, 19.9.2018, s. 1).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1860 ze dne 28. listopadu 2018 o využívání Schengenského informačního systému při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 1).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1861 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti hraničních kontrol, o změně Úmluvy k provedení Schengenské dohody a o změně a zrušení nařízení (ES) č. 1987/2006 (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 14).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/817 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti hranic a víz a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 a (EU) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 27).
(15) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 ze dne 26. června 2013 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 1).
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a o zrušení a nahrazení rozhodnutí 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Úř. věst. L 135, 24.5.2016, s. 53).
(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, o změně a o zrušení rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 a rozhodnutí Komise 2010/261/EU (Úř. věst. L 312, 7.12.2018, s. 56).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/816 ze dne 17. dubna 2019, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro identifikaci členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (ECRIS-TCN), na doplnění Evropského informačního systému rejstříků trestů, a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 1).
(19) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/818 ze dne 20. května 2019, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace a kterým se mění nařízení (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 a (EU) 2019/816 (Úř. věst. L 135, 22.5.2019, s. 85).