30.4.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 155/73 |
Stanovisko - Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň
[COM(2020) 662 final]
(2021/C 155/11)
Zpravodaj: |
Pierre Jean COULON |
Spoluzpravodaj: |
Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
Žádost o vypracování stanoviska |
Evropská komise, 11. 11. 2020 |
Právní základ |
článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
Odpovědná sekce |
Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
Přijato v sekci |
11. 2. 2021 |
Přijato na plenárním zasedání |
24. 2. 2021 |
Plenární zasedání č. |
558 |
Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) |
212/0/5 |
1. Závěry a doporučení
1.1 |
EHSV vítá, že Evropská komise přijala návrh evropské strategie s názvem „Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň“. Taková strategie je pro Evropskou unii a její občany naprostou a nevyhnutelnou nutností a EHSV ji hodlá podporovat a aktivně obohatit o své úvahy a návrhy. |
1.2 |
EHSV se domnívá, že vzhledem k tomu, že na obytné a jiné budovy připadá 40 % celkové spotřeby energie v Evropské unii, musí tyto budovy projít touto renovační vlnou, k níž dala podnět Evropská unie, a to v rámci komplexního přístupu zahrnujícího dlouhodobé investice, obecný zájem, udržitelný rozvoj, ochranu zdraví včetně nakládání s azbestem v rámci těchto prací, ekologickou transformaci a účinné provádění evropského pilíře sociálních práv v oblasti udržitelného a cenově dostupného bydlení. |
1.3 |
EHSV proto strategii týkající se renovační vlny podporuje, neboť jde o přístup, který bude mít na Evropskou unii hned trojí pozitivní dopad („win-win-win“), a to v oblasti klimatu, v oblasti oživení díky vytvoření pracovních příležitostí na místní úrovni a také v oblasti boje proti pandemii a proti energetické chudobě a podpory cenově dostupného bydlení pro všechny, včetně zranitelných osob. |
1.4 |
EHSV se domnívá, že tato strategie vzhledem ke svému zvláštnímu rozměru a orientaci do roku 2050 vyžaduje, aby byl vytvořen stabilní, srozumitelný a vhodný právní a finanční rámec, a to jak prostřednictvím zřízení zvláštního evropského investičního fondu, provádění víceletých investičních plánů a zavedení nového „zeleného semestru“, tak i vytvořením vlastního odpovídajícího právního rámce, například v oblasti státní podpory, příslušných sazeb DPH, veřejných zakázek, „zelených“ hypotečních úvěrů a norem v oblasti energetické náročnosti. |
1.5 |
EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla pobídky pro vytváření klastrů na místní úrovni, které by zajišťovaly industrializaci procesů tepelné renovace a jejich hromadné využívání, a současně aby vytvořila nový „Erasmus pro tepelnou renovaci do roku 2050“, který by přilákal mladé Evropany k těmto novým pracovním místům budoucnosti. |
1.6 |
EHSV rovněž požaduje, aby byly členské státy podobně jako v případě programu ELENA Evropské investiční banky nabádány ke zřízení veřejných služeb v oblasti diagnostiky, technické podpory a poradenství, zejména pro domácnosti, a zabránily tak jakýmkoli nekalým praktikám v podobě podomního prodeje či podvodů v souvislosti s nástroji podpory pro tepelnou renovaci. |
1.7 |
EHSV se především domnívá, že tato strategie musí umožnit Evropské unii přiblížit se občanům a jejich regionům, a to prostřednictvím vhodné komunikace o vytvořených nástrojích a možnostech přístupu k nim. |
1.8 |
EHSV požaduje skutečnou součinnost mezi Střediskem pro sledování fondu budov a Střediskem pro sledování energetické chudoby. |
2. Obecné připomínky
2.1 |
EHSV vítá, že Evropská komise přijala sdělení „Renovační vlna pro Evropu – ekologické budovy, nová pracovní místa, lepší životní úroveň“. Vzhledem ke strukturálnímu nedostatku dlouhodobých investic v této oblasti a klimatickým, environmentálním, hospodářským a sociálním důsledkům v případě nečinnosti je rozsáhlá renovace budov v Evropské unii – soukromých a sociálních bytů, veřejných budov a administrativních a komerčních budov – v současné době naprosto nezbytná. |
2.2 |
Výbor podporuje tuto strategii. kterou navrhla Komise s cílem dosáhnout klimatické neutrality, uplatňovat zásady oběhovosti, přispět k cílům udržitelného rozvoje a konkurenceschopnosti Evropy, zachovat kulturní dědictví a především chránit právo každého člověka na cenově dostupné, pohodlné, přístupné a zdravé bydlení v souladu se zásadou 19 evropského pilíře sociálních práv. |
2.3 |
Vzhledem k tomu, že na obytné a jiné budovy připadá 40 % celkové spotřeby energie v Evropské unii, musí projít renovační vlnou, a to v rámci komplexního přístupu zahrnujícího dlouhodobé investice, obecný zájem, udržitelný rozvoj a ekologickou transformaci. |
2.4 |
Pandemie mimo jiné poukázala na zásadní význam bydlení při zvládání zdravotní krize a na potřebu přehodnotit jeho využívání, a tedy i jeho podobu, s ohledem na omezení volného pohybu osob. |
2.5 |
Především však během pandemie vyšla najevo nepřijatelná souvislost mezi hygienickými podmínkami bydlení, energetickou chudobou a odolností vůči pandemii. |
2.6 |
Strategie týkající se vlny renovací budov tedy představuje přístup, který bude mít hned trojí pozitivní dopad, a to díky významu svého účinného přínosu k boji proti změně klimatu, objemu dlouhodobých investic a řadě pracovních příležitostí na místní úrovni, které tak mohou vzniknout a jež mohou aktivně přispět k oživení, jakož i díky boji proti energetické chudobě a podpoře sociální soudržnosti a začleňování prostřednictvím rozvoje nabídky dostupného bydlení pro občany Evropské unie. |
2.7 |
Vlnu renovací budov proto musí podporovat trvalé a sbližující se stimuly, a to jak v oblasti právních předpisů a podpory Evropské unie, tak i v oblasti víceletých investičních plánů členských států. Ty musí být srozumitelné a dostupné a zároveň musí zohledňovat různorodost jednotlivých subjektů a jejich vlastní investiční logiku, počínaje evropskými domácnostmi obývajícími vlastní obydlí, ať už v plném vlastnictví nebo ve spoluvlastnictví, přes domácnosti pronajímající jeden nebo více bytů na trhu, subjekty poskytující sociální bydlení, na něž se vztahují zvláštní úkoly obecného zájmu a z nich vyplývající závazky veřejné služby, až po veřejné orgány a jejich veřejné budovy, chráněné historické budovy či podniky a jejich budovy. Všechny tyto potenciální „surfaře“ na renovační vlně bude třeba přesvědčit, aby do roku 2050 dlouhodobě investovali do svých domů a jiných budov prostřednictvím mechanismů financování přizpůsobených povaze budov, které budou kombinovat dlouhodobé půjčky nebo „zelené úvěry“, veřejné záruky a nezbytné nevratné dotace, zejména pro domácnosti. |
2.8 |
Podpora vlny renovací budov bude muset vycházet především z evropského úsilí o industrializaci a hromadného provádění renovací na místní úrovni, aby se tak snížily náklady na renovaci a zkrátila doba potřebná k provedení prací pro domácnosti obývající daná obydlí, a to prostřednictvím outsourcingu procesů a jejich digitalizace. Tuto industrializaci budou muset doplnit nové způsoby stavby založené na upravených technických požadavcích a stavebních normách, a především ji bude muset provázet evropská kampaň na podporu tohoto nového odvětví a těchto potenciálních nových pracovních příležitostí u mladších generací, a to v podobě programu „Erasmus pro tepelnou renovaci do roku 2050“, jehož vytvoření by Výbor uvítal. Zvláštní pozornost je třeba věnovat také nebezpečí sociálního dumpingu, který v případě tohoto outsourcingu a dalších způsobů zajištění práce formou subdodávek hrozí. |
2.9 |
Komise musí zajistit sbližování stávajících ustanovení a zároveň ustanovení, která mají být revidována, a návrhů nových ustanovení, a to nejen s ohledem na členské státy a jejich dlouhodobé investiční strategie, ale také s ohledem na domácnosti, poskytovatele sociálního bydlení, veřejné orgány a podniky, což jsou všechno subjekty, které přijímají konečná rozhodnutí o jednotlivých dlouhodobých investicích a jež se do renovační vlny zapojí ze svých vlastních důvodů do roku 2050. |
2.10 |
Toto nutné sbližování se týká revize stávajících ustanovení v této oblasti, například pokud jde o směrnici o energetické náročnosti budov, veřejné zakázky nebo platné režimy státní podpory, zejména v oblasti sociálního bydlení, uplatnitelnou příslušnou zvláštní sazbu DPH, „zelený“ hypoteční úvěr, ale také ustanovení a podmínek uvedených v evropském plánu na podporu oživení Next Generation EU a politice soudržnosti na období 2021–2027, které musí být pro cílové evropské domácnosti srozumitelné. Plánu na podporu oživení je zapotřebí dát nový impuls prostřednictvím skutečné politiky založené na konkrétních návrzích a doporučeních a také pomocí koordinace stávajících národních středisek pro sledování. |
2.11 |
Výbor žádá, aby Evropské středisko pro sledování fondu budov účinně spolupracovalo se Střediskem pro sledování energetické chudoby. |
2.12 |
Výbor žádá, aby byla v členských státech zřízena veřejná služba na podporu vlny tepelné renovace, diagnostiky a technické pomoci při projektech tepelné renovace, určená zejména pro domácnosti, aby zamezilo se tak jakýmkoliv nekalým obchodním praktikám, pokud jde o renovační práce. |
3. Připomínky – Podpora renovace budov v zájmu klimatické neutrality a oživení
3.1 |
Vzhledem ke strukturálnímu nedostatku dlouhodobých investic v této oblasti a klimatickým, environmentálním, hospodářským a sociálním důsledkům je rozsáhlá renovace budov v Evropské unii – soukromých a sociálních bytů, veřejných budov a administrativních a komerčních budov – v současné době naprosto nezbytná. |
3.2 |
Výbor souhlasí s názorem Komise, že vzhledem k naléhavé situaci v oblasti klimatu je nutné začít renovovat obytné a další budovy a že je zapotřebí využít krizi způsobenou pandemií COVID-19 k tomu, abychom přehodnotili, přepracovali a modernizovali naše budovy, a zaujali tak přístup, jenž bude přínosný z hlediska ekologického, sociálního i hospodářského. Jedná se skutečně o jedinečnou příležitost, jak podpořit klimatickou neutralitu, oživení i sociální soudržnost.
Výbor by rád upozornil na různorodost dotčených budov, a zejména na různorodost obydlí určených k renovaci, od rodinných domů až po velké panelové domy postavené v dobách Sovětského svazu nebo na chudých předměstích. V rámci této velké různorodosti bydlení mohou východoevropské panelové domy, velmi staré domy v podhodnocených městských centrech, příměstské a venkovské bydlení představovat zvláštní prioritu. Vzhledem k tomu, že bytový fond zastaral a je zapotřebí jej renovovat, aby tak došlo jak ke zlepšení kvality života občanů, tak i k technickému pokroku z hlediska budov, je nezbytné zajistit občanům přístup k financování, neboť to je v současné době hlavní překážkou pro renovaci. Stejně tak bude zapotřebí vzít v potaz přístupnost pro osoby se zdravotním postižením. Evropská unie musí využít této rozsáhlé akce také k tomu, aby se prostřednictvím vhodné komunikace přiblížila k občanů a jejich regionům. |
3.3 |
Výbor podporuje navrhovaný cíl zdvojnásobit do roku 2030 roční tempo energetické renovace obytných a jiných budov a současně podpořit rozsáhlé renovace, tj. 35 milionů bytových jednotek do roku 2030, a zároveň se domnívá, že toto tempo je zapotřebí udržet, aby se do roku 2050 dosáhlo klimatické neutrality v celé EU. V ideálním případě by mělo být možné toto zdvojnásobení překonat a dosáhnout takřka ztrojnásobení. |
3.4 |
Výbor zdůrazňuje, že tento cíle je ambiciózní a představuje prognózu na 30 let a také, že je nutné důkladně sladit stávající legislativní a regulační opatření v této oblasti a mechanismy finanční podpory pro dotčené domácnosti, poskytovatele sociálního bydlení, veřejné orgány a další vlastníky dotčených budov, což jsou všichni potenciální investoři, které je nutné přesvědčit, aby dlouhodobě investovali dle vlastního přesvědčení a vlastních možností. Je to patrné z úsilí členských států a jejich regionálních řídících orgánů, které se snaží provázat nástroje na podporu oživení Next Generation EU a politiku soudržnosti na období 2021–2027. |
4. Připomínky – Hlavní zásady renovace budov do roku 2030 a 2050
4.1 |
Výbor souhlasí s tím, že je nutné přijmout komplexní a integrovanou strategii zahrnující příslušné aktéry, a to na základě sedmi zásad: prvořadost energetické účinnosti, cenová dostupnost, dekarbonizace a integrace obnovitelných zdrojů energie, životní cykly a oběhovost, přísné zdravotní a environmentální normy, výzvy v oblasti ekologické a digitální transformace a respektování estetické a architektonické kvality. |
4.2 |
Výbor by rád zdůraznil, že v souladu se zásadou 19 evropského pilíře sociálních práv je třeba přikládat zvláštní význam cenové dostupnosti bydlení a investicím, které musí uskutečnit dotčené domácnosti, ať už se jedná o vlastníky bytů a domů, kteří v nich bydlí, nájemníky nebo spoluvlastníky bytů a domů ve špatném stavu, zejména při odstraňování energetických nedostatků budov a boji proti energetické chudobě, ale také pokud jde o poskytovatele sociálního bydlení, výše jehož nájemného spadá do závazků veřejné služby z hlediska finanční dostupnosti, které byly uloženy v souladu se zvláštními úkoly služby veřejného zájmu stanovenými členskými státy. |
4.3 |
EHSV poukazuje na to, že izolace dutých stěn a podlah představuje vůbec nejjednodušší a nejméně nákladný způsob, jak snížit emise CO2. I tato poměrně levná opatření jsou však pro mnoho majitelů domů stále příliš drahá, a to i přesto, že vedou k nižším nákladům na energii. EHSV proto doporučuje, aby vlády členských států zavedly systém dotací na tato opatření. Z výpočtů provedených v Nizozemsku vyplývá, že k realizaci těchto opatření stačí dotace ve výši 2 000 EUR na bytovou jednotku. Kromě výrazného snížení emisí CO2 vede tento systém rovněž k vytvoření značného počtu pracovních míst ve stavebnictví, na které těžce doléhá pandemie COVID-19. Je tomu tak i ve Francii, a to díky nedávnému zavedení dotace na tepelnou renovaci obydlí „MaPrimeRenov“ pro všechny domácností. |
4.4 |
Dále je zapotřebí se řídit závěry a doporučeními uvedenými ve stanovisku EHSV Práce s azbestem při energetické renovaci s cílem podpořit odstraňování azbestu během energetické renovace všude tam, kde je to potřebné a možné (1). |
5. Připomínky – Rychlejší a rozsáhlejší renovace v zájmu kvalitnějších budov
5.1 |
Výbor souhlasí s názorem Komise, pokud jde o řadu překážek, jež ztěžují jednotlivá investiční rozhodnutí, a složitý přístup k financování, zejména na místní úrovni, přičemž tato složitost se týká jak vnitrostátních ustanovení, tak i strukturálních fondů, především ve fázi posuzování projektů, ale souvisí také se zpožděním při vyplácení podpory. Tuto složitost a nefunkčnost je třeba řešit co nejdříve, aby bylo možné dosáhnout stanovených cílů, a to i v souvislosti s prováděním ustanovení týkajících se politiky soudržnosti na období 2021–2027 od roku 2021. |
5.2 |
Výbor konstatuje, že Komise v rámci veřejné konzultace tyto překážky odhalila, a bere na vědomí návrhy týkající se posílení informovanosti, právní jistoty a investičních pobídek, zajištění dostatečného a správně zaměřeného financování, kapacity pro přípravu a provádění projektů, podpory komplexní a integrované renovace, přizpůsobení ekosystému, aby umožňoval udržitelné renovace, a konečně využití renovace jako nástroje k řešení problému energetické chudoby a na podporu cenově dostupného bydlení prostřednictvím zvláštní evropské iniciativy. Tyto návrhy musí být prováděny v souladu se zásadou jednoduchosti, předem stanovené kombinace dodatečného financování uvolněného veřejnými orgány a přiměřenosti kontrol státní podpory. |
5.3 |
Výbor souhlasí s návrhem Komise pověřit Evropské středisko pro sledování fondu budov správou evropského úložiště údajů o energetické náročnosti a vítá, že Komise podpoří koncepci pobídek v této oblasti. Toto Středisko bude muset spolupracovat se Střediskem pro sledování energetické chudoby, jehož činnost je zapotřebí při této příležitosti zintenzívnit. |
5.4 |
Výbor uznává, že se v současné době nacházíme ve velmi zvláštní situaci, pokud jde o možnou mobilizaci evropských zdrojů na tepelnou renovaci, a to jak v rámci nástroje na podporu oživení Next Generation EU, tak i politiky soudržnosti na období 2021–2027. Existuje nejméně 13 programů, které mohou přispět ke spolufinancování tepelné renovace, ať už prostřednictvím nevratných grantů, nebo prostřednictvím zvýhodněných dlouhodobých půjček a veřejných záruk. |
5.5 |
Výbor se domnívá, že tato výjimečná situace by měla vést Evropskou unii k tomu, aby kromě stanovení kvantitativních cílů pro renovaci podpořila členské státy a jejich roční investiční programy v oblasti tepelné renovace a zajistila také každoroční hodnocení těchto programů v rámci evropského semestru, a to zavedením vlastní „zelené správy“, jež by doplňovala správu ekonomických záležitostí, nebo na základě otevřené metody koordinace. |
5.6 |
Výbor se domnívá, že tato jedinečná situace by měla být využita také k boji proti energetické chudobě a k jejímu vymýcení tím, že se stane prioritou při mobilizaci finančních prostředků. Je třeba posílit působnost Evropského střediska pro sledování energetické chudoby, které by mělo stát v čele evropské sítě středisek pro sledování energetické chudoby jednotlivých členských států. |
5.7 |
Výbor by však rád Komisi upozornil na to, že pro případné investory, zejména domácností a poskytovatelů sociálního bydlení, je složité kombinovat tyto různé způsoby financování a sladit je s různými předpisy, způsobilými daňovými základy a příslušnými kontrolami. S ohledem na plán do roku 2050 by tato opatření měla být sjednocena, aby byla srozumitelnější a přístupnější pro cílové domácnosti a veřejné orgány. |
5.8 |
Výbor s ohledem na délku trvání investic a na cíl do roku 2050 navrhuje, aby Komise v zájmu zjednodušení a srozumitelnosti pro dotčené evropské domácnosti posoudila možnost zřídit zvláštní investiční fond Evropské investiční banky (EIB), který by poskytoval technickou pomoc, kombinoval stávajících mechanismy i zajistil kontinuitu činnosti Komise do roku 2050. |
5.9 |
Výbor v této souvislosti podporuje záměr Komise revidovat režimy státní podpory vztahující se na investice do tepelné renovace. Tyto režimy státní podpory tepelné renovace musí být zjednodušeny, aby vzhledem k jejich naprosté nezbytnosti nepředstavovaly překážku pro investiční rozhodnutí. Výbor rovněž vítá rozhodnutí Komise provést v roce 2021 hodnocení rozhodnutí Komise 2012/21/EU (2) o státní podpoře ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby. Podpora tepelné renovace sociálního bydlení totiž spadá do režimu platného pro plnění závazků veřejné služby. |
5.10 |
Výbor podporuje návrh Komise zahájit evropskou iniciativu v oblasti cenově dostupného bydlení tím, že bude financováno 100 stěžejních inovativních a participativních projektů zaměřených na komplexní renovaci čtvrtí sociálního bydlení, které mají sloužit jako vzor pro rozsáhlý rozvoj v Evropské unii. Vzhledem ke schopnosti poskytovatelů sociálního bydlení investovat do kvality služeb obecného hospodářského zájmu a s podporou EIB vede hromadné provádění renovací a industrializace programů renovace budov nejen k vytváření pracovních příležitostí na místní úrovní, ale také ke snížení nákladů na renovaci ostatních obytných a veřejných budov prostřednictvím vytváření nových místních průmyslových odvětví. |
5.11 |
Výbor navrhuje, aby Komise na základě zkušeností s evropskou energetickou pomocí na místní úrovni (ELENA) a s podporou EIB nabádala členské státy k tomu, aby zřídily službu veřejné technické podpory při provádění tepelné renovace, zejména pro dotčené domácnosti, a zabránily tak nekalým praktikám v podobě podomního prodeje či podvodů, které již byly v souvislosti s pracemi na tepelné renovaci zaznamenány v některých členských státech. |
5.12 |
Výbor plně podporuje iniciativu nový evropský Bauhaus, kterou ve svém projevu o stavu Unie oznámila předsedkyně Komise Ursula von der Leyen a jež byla dále propracována v podobě sdělení, neboť svede dohromady odborníky z různých oborů, aby se zamysleli nad tím, jak by do budoucna měly vypadat budovy, a nabídli nový pohled na to, jak v budoucnu zajistit udržitelný způsob života. Výbor vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se zapojily do veřejné konzultace, kterou zahájila Komise. |
V Bruselu dne 24. února 2021.
Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru
Christa SCHWENG
(1) Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 15.
(2) Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).