15.9.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 306/28 |
Stanovisko Evropského výboru regionů Sociální inovace jakožto nový nástroj pro vytváření růstu a pracovních míst
(2017/C 306/06)
|
POLITICKÁ DOPORUČENÍ
EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),
Obecné připomínky
1. |
konstatuje, že Evropa stojí před velkými společenskými výzvami: naši občané mají nejistotu ohledně své budoucnosti, míra nezaměstnanosti je vyšší než před finanční a hospodářskou krizí, zejména v případě míry nezaměstnanosti mládeže, důsledky změny klimatu jsou stále zřejmější, populace stárne a příliv uprchlíků, žadatelů o azyl a migrantů staví místní a regionální činitele před nové výzvy. |
2. |
Členové Výboru konstatují, že se společnost mění. Naši občané mají v současnosti vyšší požadavky, ale také vyšší kvalifikace. To vede k tomu, že chtějí stále častěji sami určovat podobu svého života a zlepšovat svoji životní úroveň a ukazují větší účasti v procesu řešení společensky relevantních témat. Coby zástupci místních a regionálních orgánů jsme si zároveň vědomi toho, že se zájmy našich občanů mohou značně lišit. |
3. |
Kromě toho se stupňuje složitost společenských výzev: tyto výzvy nelze uzavřít do politických schémat, nerespektují administrativní hranice a přesahují období politických mandátů. Vyžadují okamžité kroky a dlouhodobou vizi a přístup, jakož i změnu paradigmatu s ohledem na sociální rozměr politik EU, mimo jiné HMU, aby tak bylo možné oslovit všechny občany a posílit solidaritu mezi lidmi a členskými státy. |
4. |
Místní a regionální orgány zároveň nedisponují dostatečnými finančními zdroji, aby mohly v rychle se měnící společnosti tyto nové a složité výzvy řešit, proto musí být každé opatření v této oblasti objektivně, pragmaticky a účelně rozděleno mezi různé správní úrovně. |
5. |
Výbor konstatuje, že stávající přístup a politické nástroje k nalézání řešení aktuálních společenských výzev mají svá omezení. Zároveň tento vývoj vytváří také příležitosti pro moderní a inovativní Evropu. |
6. |
Výbor se domnívá, že důležitým nástrojem k řešení aktuálních společenských výzev a ke zlepšení kvality života našich občanů jsou sociální inovace, a to ve veřejném, soukromém i neziskovém sektoru. Sociálně-inovační projekty mají větší dopady na společnost a na ekonomiku jako takovou, když se kombinují s technickou podporou, protože přinášejí lepší řešení pro naše občany. |
Charakteristika sociálních inovací
7. |
Výbor souhlasí s definicí sociálních inovací coby nových nápadů (produktů, služeb a modelů), které zároveň naplňují společenské potřeby (jsou účinnější než jejich alternativy) a vytvářejí nové sociální vztahy a partnerství pro spolupráci (1). |
8. |
Sociální inovace mohou představovat důležité nástroje řešení všech společenských výzev. Například boje proti nezaměstnanosti mladých lidí, podpory péče o starší osoby a jejich samostatnost, začleňování osob s většími potížemi se vstupem na trh práce a revitalizace nejokrajovějších regionů, jakož i regionů, které se musejí potýkat s různými demografickými problémy, a upadajících městských oblastí. |
9. |
Sociální inovace podle Výboru charakterizuje přístup zdola nahoru, společné hledání řešení v blízkosti občanů (2), poskytování řešení přizpůsobených individuálním potřebám, nová partnerství a spolupráce mezi orgány veřejné správy, podniky, znalostními a vzdělávacími institucemi, organizacemi občanské společnosti a zájmovými sdruženími občanů (3). |
10. |
Výbor by rád vyzdvihl spotřebitelská fóra coby dobrý příklad přístupu zdola nahoru. Spotřebitelská fóra jsou místem kontaktu se spotřebiteli, kteří jsou obeznámeni s určitými službami. Spotřebitelská fóra jsou vhodná k získávání zpětné vazby od spotřebitelů (např. zkušeností uživatelů), k rozvoji služeb a produktů, jakož i k vytváření a testování nových nápadů (přístupem zdola nahoru). Spotřebitelská fóra podporují začleňování a poskytují spotřebitelům skutečnou příležitost, aby vyjádřili své názory. |
11. |
Sociální inovace znamenají jiný způsob práce orgánů veřejné správy. Vyžadují od místních a regionálních orgánů přístup otevřený iniciativám a myšlenkám občanů, podniků, znalostních a vzdělávacích institucí a organizací občanské společnosti. Důležité je při tom vědomí, že řešení mnoha aktuálních otázek nelze hledat jen u veřejné správy. Otevřený přístup však neznamená přístup pasivní. Prosazování sociálních inovací často vyžaduje vedení a koordinaci ze strany místních orgánů při zprostředkování partnerství, propojování jednotlivých stran, vytváření sociálních inovačních ekosystémů, podpoře osvědčených iniciativ veřejností a místními komunitami, vytváření pružných právních rámců, zajišťování sdílení znalostí a podněcování dialogu. |
12. |
Výbor souhlasí s Evropskou komisí, že EU musí přinášet konkrétní výsledky, které reagují na potřeby a přání našich občanů. Díky podpoře a usnadňování sociálních inovací již od prvních fází tvorby politik a rozhodovacího procesu dosáhneme lepších řešení a řešení s větší podporou. |
13. |
V době, kdy je důvěra v naše demokratické instituce pod tlakem, má podpora občanů zásadní význam. Sociální inovace vychází od občanů a místních společenství: od konzultací s nimi s cílem určit potřeby společnosti, přes formulaci řešení, až po prováděcí fázi prostřednictvím procesu začlenění, sdílení, společné odpovědnosti, vzájemnosti a vytvoření sítě vícero zúčastněných stran. Tento rozměr by měl být integrován do územního rozměru, co možná nejblíže potřebám jednotlivcům, rodin a společenství. |
Využívání potenciálu, odstraňování překážek
14. |
Výbor vítá, že Evropská komise uznává význam sociálních inovací, zejména pokud jde o potenciál Portálu společenství pro sociální inovace a každoroční soutěž Evropské sociální inovace. Výbor zdůrazňuje, že sociální inovace se netýkají jen hospodářského růstu a vytváření pracovních míst. Je důležité, aby byly sociální inovace identifikovány a uznány jako prostředek, který lze uplatňovat v různých oblastech politiky, mj. při boji proti chudobě a ekonomické marginalizaci, což může zlepšit kvalitu života obyvatel EU. |
15. |
Úspěšné projekty sociálních inovací zajišťují doplňkovost posilování sociálního začlenění a solidarity a vytváření růstu a pracovních míst. Výbor proto trvá na tom, že je třeba začlenit sociální inovace do strategií místního a regionálního rozvoje. |
16. |
Sociální inovace kromě toho přinášejí lepší inovace. Technologický rozvoj je stále rychlejší a trendy, jako jsou digitalizace a automatizace, zásadním způsobem mění ve městech a regionech podobu trhu práce a hospodářství obecně: na jedné straně kvůli automatizaci a robotizaci zanikají pracovní místa, na druhé straně však vznikají místa nová, data velkého objemu ovlivňují soukromí našich občanů a ne každý může technologický vývoj stejně dobře sledovat a zvládat. Sociální inovace mohou pomoci zvýšit odolnost naší společnosti. Výboru jsou známy dobré příklady sociálních inovací na úrovni místních a regionálních orgánů v různých zemích EU (4). |
17. |
Nesdílet úspěšné sociální inovace a ponechat je na místní úrovni by znamenalo promarnit příležitost. Inovace často začínají v místním a malém měřítku, mohou však být cenné a použitelné pro všechny občany v Evropě. Pro využití plného potenciálu sociálních inovací je zapotřebí prostředí, jež umožňuje jejich růst a popularizaci. |
18. |
Existují četné příklady osvědčených postupů sociálních inovací, které podporují ženy i nezletilé v rizikové situaci. Tyto postupy by měly být zhodnoceny tak, aby mohly být v Evropě rozšiřovány směrem k občanům nacházejícím se v tomto druhu situací prostřednictvím financování ze strukturálních fondů, je-li to nezbytné. |
19. |
Pro plné využití potenciálu sociálních inovací je nezbytné zjednodušení a snížení administrativní zátěže politiky soudržnosti. Současná složitost a rozsah regulačního rámce žadatele odrazují. Výbor již několikrát vyzval orgány EU, aby legislativní balíček politiky soudržnosti skutečně zjednodušily (5). |
20. |
Evropská politika soudržnosti umožňuje použití sociálních inovací coby nástroje. Projekty menšího rozsahu, malí a netradiční partneři a skutečnost, že sociální inovace ne vždy patří mezi kritéria při podávání žádostí o prostředky z evropských fondů, oslabuje finanční podporu EU projektům sociálních inovací. |
21. |
Ne všechny evropské fondy a programy jsou proto pro sociální inovace vhodné. Stejně jako u technologických inovací je i u sociálních inovací nutný prostor k experimentování a ochota akceptovat i nezdařilé inovace. |
22. |
Sociální inovace se mohou úspěšně rozvíjet mj. prostřednictvím sociální ekonomiky. Výbor v této souvislosti připomíná, že se iniciativy v oblasti sociální ekonomiky zakládají na spolupráci a na občanském závazku mezi jednotlivci, z nichž se skládají komunity, přispívají ke zvyšování sociální, hospodářské a územní soudržnosti a úrovně důvěry v celé EU. Proto je zásadně důležité podpořit sociální inovace také prostřednictvím uvolnění potenciálu sociální ekonomiky a tím, že bude zlepšen její přístup k různým způsobům financování a uvolněním dostatečných finančních prostředků na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni (6). |
Inovace versus sociální inovace
23. |
Výbor souhlasí s významem inovací pro Evropskou unii, jež umožňují, aby naši občané dostávali to nejlepší vzdělání, aby byl dostatek práce, abychom mohli čelit aktuálním společenským výzvám a aby zůstala i nadále zachována vysoká prosperita a kvalita života. V této souvislosti Výbor zdůrazňuje význam iniciativy Unie inovací, podle níž by EU měla být vstřícnější k inovacím, což umožní rychlejší promítání dobrých nápadů do výrobků a služeb. |
24. |
Výbor vítá různé kroky, které podnikla Evropská komise k podpoře sociálních inovací, např. v programu EU pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), v modelech ekonomiky sdílení, v programu Horizont 2020, platformách pro kulturní povědomí a nástroji pro malé a střední podniky. |
25. |
Výbor se nicméně domnívá, že ačkoli záměrem programu EaSI je mj. bojovat proti dlouhodobé nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, neexistují zatím v evropském měřítku mechanismy schopné čelit těmto společným výzvám účinným způsobem. |
26. |
Navzdory těmto snahám se Výbor domnívá, že strategie Evropa 2020 klade příliš jednostranný důraz na technologickou stránku inovací, a sociální stránka není dostatečně zdůrazněna. Výbor zdůrazňuje, že sociální inovace a technologické inovace se vzájemně doplňují a prostřednictvím stimulace jejich doplňkovosti lze dosáhnout výsledků s dopady na společnost. |
Úloha Evropské unie a doporučení
27. |
Aktuální sociální výzvy mají přeshraniční charakter a často dopadají na místní a regionální orgány v Evropě. Sociální inovace mohou hrát důležitou roli při vytváření sociální, hospodářské a územní soudržnosti. Je žádoucí, aby zde EU hrála stimulující, zprostředkující a sjednocující úlohu. |
28. |
Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby při tvorbě svých politik v plné míře zohledňovala proveditelnost na místní a regionální úrovni. To je v souladu s prováděním městské agendy EU, při němž Komise, členské státy a města usilují o proveditelnost politiky a předpisů EU na místní úrovni. Je to zvláště důležité u projektů sociálních inovací, které jsou často podporovány místními a regionálními orgány v průběhu celého inovačního procesu (vznik, experimentování, šíření a hodnocení). |
29. |
Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby nástroj sociálních inovací identifikovala a uznala coby nástroj k řešení široké škály společenských výzev a ke zlepšení kvality života obyvatel. |
30. |
Evropská komise by měla zaujmout aktivní úlohu v zájmu rozvoje sociálních inovací, sdílení znalostí a šíření příkladů osvědčených postupů v této oblasti. Například s ohledem na subjekty sociální ekonomiky by měla zaručit přijetí politik podporujících sociální inovace a vytvoření skutečného evropského společenství sociálních inovací na různých správních úrovních, včetně integrovaných opatření v oblasti zdravotnictví, bydlení a aktivního hledání zaměstnání, a měla by podporovat vytvoření skutečného evropského společenství sociálních inovací. |
31. |
Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby odstranila výše uvedené překážky a zahrnula sociální inovace mezi kritéria při podávání žádostí o prostředky z evropských fondů, aby fondy a programy otevřela i jiným než tradičním institucím nebo skupinám a aby umožnila vytvoření prostoru pro experimentování, přičemž budou akceptovány i nezdařilé experimenty. |
32. |
Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby zavedla monitorování a měření účinků vývoje procesů sociálních inovací v jednotlivých členských státech s jasnými ukazateli, zejména s ohledem na sociální ekonomiku. Díky tomu budou výsledky sociálních inovací měřitelné, a tím bude stanovován dopad sociálních inovací. Bude možné takové údaje šířit a informovat o úspěšných řešeních. Díky tomu pak bude získávání finančních prostředků jednodušší. |
33. |
Pro využití plného potenciálu sociálních inovací se Výbor naléhavě obrací i do svých řad. Vyzývá své členy, aby se sociálními inovacemi experimentovali na místní úrovni, aby při tom zapojovali další veřejné orgány, podniky, znalostní instituce a obyvatele, a aby navzájem sdíleli své zkušenosti. |
34. |
Výbor zdůrazňuje význam sociálních doložek při hodnocení nabídek pro zadávání veřejných zakázek a žádá Evropskou komisi, aby se ujistila, že jsou řádně provedeny a uplatňovány členskými státy. Dále vyzývá k flexibilitě stávajících pravidel státní podpory, aby bylo možné podpořit sociální inovace. Kromě toho navrhuje prozkoumat potenciál členského kapitálu a participační inovace pro stávající programy sociálních inovací a sociálních investic, které jsou obvykle založeny na modelech vedených investorem. |
V Bruselu dne 11. května 2017.
předseda Evropského výboru regionů
Markku MARKKULA
(1) Empowering people, driving change: Social innovation in the European Union, BEPA (Výbor poradců pro evropskou politiku), 2011.
(2) Stanovisko Výboru regionů Balíček opatření EU v oblasti sociálních investic, CDR1999-2013_00_00_TRA_AC.
(3) Stanovisko Výboru regionů Směrem k integrované městské agendě pro EU, COR-2013-06902.
(4) Například Proeftuin Dementie (pilotní projekt v oblasti demence) v nizozemském Tilburgu. Podniky, vzdělávací a znalostní instituce, ošetřovatelé a pacienti a jejich rodiny v něm spolupracují tak, aby mohli pacienti déle a lépe žít doma. Technické inovace, jež jsou při tom využívány, byly vypracovány ve spolupráci těchto jednotlivých skupin.
(5) Mimo jiné: stanovisko Výboru regionů Zjednodušení ESI fondů z pohledu místních a regionálních orgánů (COR-2016-00008).
(6) Stanovisko VR Úloha sociální ekonomiky v oživení hospodářského růstu a boji proti nezaměstnanosti, COR-2015-01691.