19.8.2016 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 303/17 |
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců
(stanovisko z vlastní iniciativy)
(2016/C 303/03)
Zpravodajka: |
Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
Dne 21. ledna 2016 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu
Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců.
(stanovisko z vlastní iniciativy)
Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. dubna 2016.
Na 517. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 25. a 26. května 2016 (jednání dne 25. května 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 188 hlasy pro, 1 hlas byl proti.
1. Závěry a doporučení
1.1 |
Otázka důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců, jako např. v textilním, oděvním a obuvnickém průmyslu, v odvětví elektroniky, nerostných surovin či v zemědělském zpracovatelském průmyslu, je skutečně pro všechny veřejné a soukromé subjekty, které se na vnitrostátní a mezinárodní úrovni podílí na řízení dodavatelských řetězců, zásadní. |
1.2 |
Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) přizpůsobil své interní postupy tak, aby stihl vydat své stanovisko k otázce důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců ještě před 105. zasedáním Mezinárodní konference práce (MKP) v Ženevě. EHSV doporučuje: |
1.3 |
Vyzvat Evropskou komisi, aby přijala komplexní a ambiciózní strategii na podporu důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců s pomocí všech svých vnitřních (přístup k veřejným zakázkám EU, označování atd.) i vnějších politik (obchod, rozvoj, politika sousedství atd.). |
1.4 |
Používat společný jazyk, přijmout společné definice a vyhodnotit statistické údaje jednotlivých zúčastněných subjektů: OECD, MOP, WTO, Evropské komise, Světové banky a (MMF (1)), aby tak nevznikaly nejasnosti a nedocházelo k mylným výkladům, a rovněž doporučuje, aby se jednotlivé veřejné subjekty, které mají v této oblasti různé pravomoci a jichž se tato problematika dotýká, podílely na vypracování soudržné politiky. |
1.5 |
S ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv musíme rozpoznat a podporovat dostupné osvědčené postupy a iniciativy v rámci existující „sady nástrojů“: pokyny OECD pro nadnárodní společnosti, pokyny OECD pro náležitou péči pro jednotlivá odvětví (textil a oděvy, nerostné suroviny, zemědělství a finance), pomoc na podporu obchodu, finanční plány na náhradu vzniklých škod, kodexy chování, štítky, normy a nástroje sebehodnocení. Cílem je zavést postupnou, soudržnou a udržitelnou politiku v oblasti zodpovědného řízení v rámci globálních dodavatelských řetězců. |
1.6 |
Podporovat praktické a vhodné přístupy založené na riziku, které zohlední specifickou povahu globálního hodnotového řetězce či globálního dodavatelského řetězce (ať už jejich organizace je lineární, nebo modulární, jednoduchá, nebo složitá, krátká, nebo dlouhá). |
1.7 |
Podporovat na základě hodnocení stávajících postupů formát založený na větším počtu zúčastněných subjektů, zahrnující veřejné i soukromé subjekty, sociální partnery, nevládní organizace, odborníky atd., a vytvořit tak co nejlepší portfolio opatření po vzoru pokynů OECD na rozpoznání rizik, předcházení rizikům a jejich zmírňování a na informování a podávání zpráv o akčním plánu. Opatření uvedená v akčních plánech mohou být jak legislativní, tak nelegislativní povahy, a mohou zahrnovat osvědčené postupy, finanční pobídky, přístup k odbornému vzdělávání a budování kapacit pro sociální dialog a odbory. |
1.8 |
Zasadit se o specifický způsob uvažování, pokud jde o typ nástrojů transparentnosti, které by mohly být zavedeny s cílem informovat konečné spotřebitele o sociálních podmínkách výroby. |
1.9 |
Nadcházející konference MOP by měla zvážit, jaké má MOP možnosti, aby hrála aktivní úlohu při zajišťování důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců, a prozkoumat vývoj a budoucí přijetí veškerých relevantních a přiměřených opatření, která se zapojením všech zainteresovaných stran přispějí ke skutečnému zlepšení pracovních podmínek. |
2. Otázka důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců: definice, souvislosti a dosah problému
2.1 Definice
2.1.1 |
Globální hodnotový řetězec: tento pojem vznikl v polovině 90. let a označuje „celé spektrum činností, které jsou zapotřebí, aby se výrobek dostal od prvotního návrhu přes výrobu vzoru, zajišťování vstupů v podobě surovin a meziproduktů, uvedení výrobku na trh, distribuci a podporu až ke konečnému spotřebiteli“ (2). Globální hodnotové řetězce by měly podporovat „modernizaci výroby“ (výrobce zavede lepší technologie ke zlepšení účinnosti výroby) a „funkční modernizaci“ (schopnosti výrobce vytvářet vzory, značky společnosti a uvádět výrobky na trh). Na řadě příkladů je však patrné, že tomu tak vždy není. Otázka dosažení udržitelného a odpovědného řízení globálních hodnotových řetězců je jednou z priorit mezinárodní agendy (OECD, MOP, G7, G20, EU, OSN), protože rostoucí objem obchodu a investic po celém světě prochází právě globálními hodnotovými řetězci a externí zajišťování služeb nebo činností a přeshraniční koordinace celosvětové výroby předními společnostmi má významné sociální dopady. Některé z nich jsou přínosné, jako např. lépe placená pracovní místa, vyšší zaměstnanost žen, vytváření pracovních míst, a umožňují přístup k zaměstnání, rozvoj dovedností a šíření znalostí a technologií. Jiné, jako např. nejistá práce, špatné pracovní podmínky (např. v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci), nedostatek sociálních práv (např. nedostatečné sociální zabezpečení) či porušování lidských a základních pracovních práv, jsou důvodem k obavám. To vede k vytváření a zavádění různých nástrojů na vnitrostátní i mezinárodní úrovni, jako jsou úmluvy MOP, pokyny OECD či obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (viz též odstavec 2.3.3), a politických rámců, jako jsou Agenda pro udržitelný rozvoj do roku 2030 (3) a doprovodný akční program z Addis Abeby o financování rozvoje (4), které podporují dodržování pracovních norem a prosazují důstojnou práci, stejně jako další rozvoj obchodu, investic, soukromého sektoru a dodavatelských řetězců. |
2.1.2 |
Globální dodavatelský řetězec: skládá se ze vzájemně propojených organizací, zdrojů a procesů, které vyrábí a dodávají výrobky a služby koncovým zákazníkům. Tvoří proto součást globálního hodnotového řetězce věnovaného zajišťování zdrojů, a nikoli vytváření prvotního návrhu nebo distribuci zboží či služeb. |
Obecná rozprava o otázce důstojné práce v rámci globálních dodavatelských řetězců proběhne v červnu 2016 během zasedání MKP (nejvyšší rozhodovací orgán MOP). Měla by pomoci jednotlivým složkám MOP (tj. vládám, zaměstnavatelům a pracovníkům) lépe porozumět tomu, jak může zapojení do globálních dodavatelských řetězců dopomoci vnitrostátním a místním ekonomikám k růstu způsobem, který bude udržitelný a bude podporovat začlenění, a tím přispěje k vytváření nových podniků a růstu a podpoří vytváření kvalitních pracovních míst a dodržování pracovních norem. Toto stanovisko má sloužit jako příspěvek EHSV do této rozpravy.
2.1.3 |
Důstojná práce: tento pojem vytvořily složky MOP a přijala jej MKP v Deklaraci o sociální spravedlnosti pro spravedlivou globalizaci (5) – zahrnuje vnitrostátní a místní programy přijaté k dosažení čtyř strategických cílů:
Jako orgán stanovující mezinárodní normy přijala MOP řadu úmluv, které se týkají globálních dodavatelských řetězců. Sem patří klíčové (základní) pracovní normy (jako je prosazování svobody shromažďování a práva na kolektivní vyjednávání, prosazování zákazu diskriminace na pracovišti a zákazu nucené práce a práce dětí), stejně jako úmluvy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, inspekce práce a další. Země, které je ratifikují, jsou povinny uvést své právní předpisy a praxi do souladu s těmito úmluvami. Navíc podle deklarace MOP z roku 1998 o základních principech a právech v práci (6) jsou všechny členské státy MOP povinny respektovat a uskutečňovat základní pracovní normy v rámci svých právních předpisů a praxe i v případě, že příslušné úmluvy neratifikovaly. |
2.2 Struktura a význam globálních hodnotových řetězců a globálních dodavatelských řetězců v mezinárodním obchodě
2.2.1 |
Význam globálních hodnotových řetězců v rámci světového obchodu rychle narůstá a podle údajů WTO, OECD, MOP a Konference OSN o obchodu a rozvoji z roku 2013 (7) představuje v celosvětovém měřítku 60 % až 80 % mezinárodního obchodu a více než 20 % pracovních míst (8). Odvětví tvořená těmito vzájemně propojenými organizačními složkami zajišťujícími návrhy, výrobu, distribuci a spotřebu pod vedením nadnárodních společností zahrnují zemědělství, průmysl (např. automobilový, letecký, textil a oděvy, hračky a elektronika) a služby (např. střediska telefonických služeb, informační technologie). |
2.2.2 |
Podoby a struktury těchto globálních hodnotových řetězců se také liší: některé z nich jsou poměrně krátké (malý počet činností), zatímco jiné jsou delší a zahrnují hospodářské, sociální a finanční vazby mezi společnostmi se sídlem v celé řadě vzájemně vzdálených zemí (od USA po EU a Asii). Podle Garyho Gereffiho (9) převládají tři druhy řízení: globální hodnotové řetězce řízené odběrem, dále pak – ve většině případů – globální hodnotové řetězce řízené náklady (jako v případě globálních hodnotových řetězců v oděvním a obuvnickém průmyslu) a globální hodnotové řetězce řízené výrobcem, jako v případě některých technologických kompetencí dodavatelů v rozvojových zemích, včetně vytváření vzorů a inovací (elektronika). |
2.2.3 |
Globální dodavatelské řetězce se jakožto součást globálních hodnotových řetězců zakládají na vztahu mezi odběratelem a dodavatelem a případnými subdodavateli. Podoba těchto „řetězců“ může být různá: mohou být vertikálně integrované, závislé (captive chain), modulární řetězce řízení (hlavní dodavatelé mohou pracovat nezávisle na vedoucí firmě) nebo tržní řetězce pro komoditní trhy. |
2.3 Řízení globálních dodavatelských řetězců v rámci strategie sociální odpovědnosti podniků: klíčové subjekty a sada nástrojů
2.3.1 |
EU definuje sociální odpovědnost podniků jako „odpovědnost podniků za dopad jejich činnosti na společnost“ (10). |
2.3.2 |
Na základě určitých problémů, které se objevily v posledních dvaceti letech, zejména v odvětvích, jako je elektronika, sportovní zboží či oděvy, stanovila zejména OECD následující klíčové oblasti, které jsou kritické z hlediska udržitelného řízení globálních hodnotových řetězců a globálních dodavatelských řetězců nadnárodní společností, jakožto vedoucí firmou:
|
2.3.3 |
Touto problematikou se v současnosti zabývá široká škála subjektů: celá řada veřejných i soukromých, vnitrostátních, evropských i mezinárodních organizací a orgánů, zejména po dramatických událostech v závodě Rana Plaza (v Bangladéši) v roce 2013, kde zahynulo více než 1 100 zaměstnanců:
Byly realizovány různé soukromé trvalé i dočasné iniciativy např. na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví v bangladéšských továrnách na výrobu oděvů po katastrofě v Rana Plaza (Bangladéšská dohoda o požární bezpečnosti a bezpečnosti budov) (20). |
2.3.4 |
Všechny tyto veřejné i soukromé subjekty se podílejí na vývoji a provádění různých nástrojů zaměřených na zlepšení pracovních podmínek a práv při práci:
|
3. Hodnocení některých osvědčených postupů ve dvou odlišných hospodářských odvětvích
3.1 Globální dodavatelské řetězce v oděvním a obuvnickém průmyslu
3.1.1 |
Globální dodavatelské řetězce v oděvním a obuvnickém průmyslu zahrnují různé subjekty a výrobní procesy. V asijsko-tichomořském regionu dosahují vývozy oděvů, textilu a obuvi hodnoty 601 miliard USD, což představuje 60 % celkového světového obchodu, na kterém má rozhodující podíl Čína. Země jako Bangladéš nebo Kambodža se stále více specializují na výrobu a vývoz oděvů a obuvi, které v roce 2014 tvořily 89,2 % celkového vývozu zboží v Bangladéši a 77,4 % v Kambodži (22). Hlavním důvodem je prudký nárůst mezd v čínském oděvním a textilním průmyslu, který vedl zahraniční odběratele k hledání nových dodavatelů v Asii. Podle Mezinárodní organizace práce (23) dosahovaly ve většině zemí průměrné výdělky v roce 2014 méně než 200 USD měsíčně. Měsíční minimální mzdy nekvalifikovaných pracovníků v oděvním průmyslu se uplatňují v Číně (až 297 USD), na Filipínách, v Malajsii, v Indonésii (247 USD), v Thajsku, ve Vietnamu (145 USD), v Indii (136 USD), v Kambodži (128 USD), v Pákistánu (119 USD), v Bangladéši (71 USD) a na Srí Lance (66 USD). Hlavními riziky jsou nedostatečná úroveň životního minima, nucená nebo dětská práce, špatné vztahy mezi sociálními partnery kvůli nedostatečné ochraně svobody sdružování a omezenému kolektivnímu vyjednávání, nevyhovující bezpečnost a ochrana zdraví při práci, nedostatečné inspekci práce, málo rozvinutý systém pojištění pro případ nemoci z povolání, znečištění vody, expozice některým chemickým látkám či využití ženské pracovní síly. |
3.1.2 |
Zhroucení budovy Rana Plaza v Bangladéši dne 24. dubna 2013, ve které sídlily oděvní závody, způsobilo smrt 1 136 zaměstnanců, převážně žen. Rozsah nehody, který byl způsoben velmi špatným stavem budovy a neexistencí únikových východů, vedl k mimořádné mobilizaci ze strany vlád (EU i členských států, USA, Kanady, Norska), mezinárodních organizací (MOP, OECD a Světové banky), zahraničních i místních zúčastněných subjektů, které vytvořily ambiciózní soubor opatření, jejichž cílem je podpořit krátkodobá opatření na vnitrostátní úrovni (kompenzace pro rodiny obětí, inspekce v oděvních závodech a nápravná opatření, nové metody auditu, revize pracovního práva), střednědobá opatření na vnitrostátní úrovni (např. rozvoj nezávislých odborů a posílení inspekce práce) a systémová opatření s cílem podpořit odpovědné řízení globálních dodavatelských řetězců.
|
3.1.3 |
OECD připravuje pokyny pro náležitou péči v zodpovědných dodavatelských řetězcích v oděvním a obuvnickém průmyslu. |
3.1.4 |
Mezinárodní organizace práce ve spolupráci s mezinárodními dárci, vládami, zaměstnanci a zaměstnavateli uskutečňuje projekty v oděvním průmyslu (například v Asii), jejichž cílem je zlepšení přístupu k informacím o mzdách, pracovních podmínkách a pracovněprávních vztazích s cílem zlepšit kvalitu sociálního dialogu o pracovních normách, posílení kapacity sociálních partnerů a mechanismů kolektivního vyjednávání, stejně jako zajištění pracovních norem na úrovni závodu (25). |
3.1.5 |
Evropská Komise v současnosti vypracovává stěžejní iniciativu týkající se udržitelného dodavatelského řetězce v oděvním průmyslu, která zahrnuje společné plánování, koordinované financování, společné provádění programů, zvyšování povědomí mezi spotřebiteli atd. |
3.1.6 |
Sociální partneři EU z textilního a oděvního průmyslu vypracovali za podpory Evropské komise společnou iniciativu obsahující nástroje posouzení rizika v rámci sociální odpovědnosti podniků pro globální dodavatelské řetězce. V současné době dokončují přípravné práce pro její šíření mezi malými a středními podniky a dalšími zúčastněnými subjekty. |
3.1.7 |
Nizozemské předsednictví EU si přeje prozkoumat způsoby posílení součinnosti mezi rozvojovými a obchodními politikami EU s cílem přispět k udržitelnosti globálních hodnotových řetězců. |
3.1.8 |
Německý spolkový ministr pro hospodářství, spolupráci a rozvoj Gerd Müller založil zvláštní alianci pro „udržitelný textilní průmysl“, která sdružuje hlavní partnery. Na poslední vrcholné schůzce G7 shrnul situaci velmi výstižně takto: „Přijetí odpovědnosti by stálo jedno euro, jedno jediné euro na šaty, bundu nebo kalhoty, a tvrdá práce lidí v Bangladéši, Kambodži, nebo v Africe by se začala vyplácet a děti a švadleny by dostaly v životě šanci (26).“ |
3.1.9 |
Šíření soukromých iniciativ přineslo zkušenosti a pomohlo při výměně osvědčených postupů. Sem patří iniciativa ICS (Initiative Clause Sociale) s 22 velkými maloobchodníky, jako např. Monoprix, Carrefour nebo Casino, jejichž obrat přesahuje 243 miliard EUR a kteří uplatňují podobnou metodiku sociálního auditu; a evropská iniciativa podniků BSCI (Business Social Compliance Initiative), kterou v roce 2003 zahájilo sdružení FTA (Sdružení pro zahraniční obchod) se sídlem v Bruselu a k níž se připojilo více než 1 700 maloobchodníků a dovozců z 36 zemí, jež mají navázány obchodní vztahy s 30 000 podniky. |
3.2 Globální hodnotové řetězce a globální dodavatelské řetězce v oblasti elektroniky
3.2.1 |
Podle jedné studie týkající se globálních hodnotových řetězců, kterou vypracoval Sturgeon a Kawakami (27), „se mezispotřeba v oděvním průmyslu jeví z hlediska hodnoty obchodu s meziprodukty jako mnohem méně významná než vstupy v odvětví elektroniky a osobních vozidel“. |
3.2.2 |
Globální hodnotový řetězec v oblasti elektroniky je jedním z nejdůležitějších hodnotových řetězců v odvětví zboží – v roce 2006 bylo vyrobeno více než 17 % meziproduktů, v porovnání s 2,7 % chemických látek a plastů a 1,9 % náhradních dílů do letadel. Dvěma předními zeměmi v oblasti vývozu meziproduktů elektroniky jsou Čína/Hong Kong a USA. |
3.2.3 |
„Modularitu hodnotového řetězce“ určují tito tři účastníci:
Modularita tohoto konkrétního hodnotového řetězce spočívá v kodifikaci a normalizaci klíčových obchodních procesů, jako je počítačově podporované projektování, plánování výroby a zásob a logistické řízení. |
3.2.4 |
Životnost výrobků spotřební elektroniky je krátká, v rozmezí od 3 do 18 měsíců s rychlým skončením životnosti. Doba před uvedením na trh, v níž jsou dodavatelé těchto výrobků nuceni vyřizovat objednávky, se stále zkracuje. Když byl například v roce 2007 představen telefon Apple iPhone, činila doba před uvedením na trh šest měsíců; v roce 2012 už to byly jen necelé dva týdny (28). Pro výrobce a zaměstnance je to výzva a je třeba vyvíjet a realizovat řešení, které jim umožní tuto výzvu zvládnout. I když v některých společnostech bylo dosaženo dohody ohledně práce přesčas nebo ve směnách během hlavní sezóny, která je pak vynahrazována po zbytek roku, v jiných společnostech dochází k výraznému nárůstu počtu smluv uzavíraných na dobu určitou a najímání pracovníků přes agentury nebo přistěhovalců (např. v roce 2009 v Mexiku 60 % pracovní síly v elektronickém průmyslu tvořili pracovníci dočasně najímaní přes agentury a v hlavní sezóně tento počet vzrostl na 90 %) (29). To bývá často provázeno omezením základních pracovních práv, jako jsou např. nižší mzdy, nedostatečné sociální zabezpečení a zákaz vstupování do odborových svazů. Řešením mohou být, kromě vnitrostátních právních předpisů, dohody na úrovni podniků, lepší koordinace a výměna informací mezi odběrateli a dodavateli, což umožní lepší plánování výroby a využívání stálých pracovníků namísto dočasných. |
3.2.5 |
Otázky dodržování lidských a pracovních práv se týkají odvětví elektroniky také v souvislosti s problematikou nerostných surovin získávaných v místech postižených konflikty a vysoce rizikových oblastech, jako je oblast afrických Velkých jezer (30). V návaznosti na přijetí právní úpravy USA (Dodd-Frankův zákon) předložila Evropská Komise v roce 2014 návrh nařízení o vytvoření mechanismu autocertifikace pro dovozce cínu, tantalu, wolframu a zlata na trh EU s cílem zajistit, že z výnosů z těžby a obchodu s těmito nerostnými surovinami nebude podporován místní ozbrojený konflikt. Místo toho by měla náležitá péče spolu s jinými opatřeními přispět k transparentnosti dodavatelského řetězce a měla by mít příznivý vliv na tvorbu pracovních míst a pracovní podmínky v dolech, jako jsou např. bezpečnost a ochrana zdraví při práci, výše příjmů nebo uzavírání formálních pracovních smluv. To by také umožnilo pokračovat v získávání nerostných surovin v Africe namísto jiných částí světa, které tímto konfliktem nejsou postiženy (31). |
3.2.6 |
OECD vypracovala pokyny pro náležitou péči v rámci zodpovědných dodavatelských řetězců nerostných surovin z oblastí postižených konflikty a vysoce rizikových oblastí (32). |
3.3 Globální hodnotové řetězce a globální dodavatelské řetězce v dalších odvětvích
3.3.1 |
EHSV by rovněž rád zdůraznil, že globální hodnotové řetězce a globální dodavatelské řetězce v dalších odvětvích, jako jsou např. služby a zemědělský zpracovatelský průmysl, mohou čelit problémům s pracovními podmínkami, zejména v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. |
3.3.2 |
Podpora důstojné práce ve venkovském hospodářství ze strany MOP (33) se soustřeďuje na tři prioritní oblasti činnosti: důstojná práce pro znevýhodněné a marginalizované a zranitelné venkovské obyvatelstvo, důstojná práce pro venkovské pracovníky v dodavatelských řetězcích, důstojná práce pro venkovské pracovníky v sadech a na polích. |
4. Příspěvek EHSV ke způsobu, jak zajistit důstojnou práci v globálních dodavatelských řetězcích
S ohledem na 105. zasedání Mezinárodní konference práce v červnu 2016 (v Ženevě) chce EHSV zveřejnit svůj příspěvek s různými doporučeními, jak a jakými prostředky co nejúčinněji zlepšit pracovní podmínky pracovníků dodavatelských nebo subdodavatelských společností, které provozují výrobních kapacity v rámci globálních dodavatelských řetězců.
4.1 K vyjasnění úlohy všech zúčastněných subjektů
Aby nedocházelo k nejasnostem, je třeba vyjasnit funkce a odpovědnosti jednotlivých zúčastněných subjektů:
— |
Vlády jsou odpovědné za vypracování, provádění a prosazování vnitrostátního pracovního a sociálního práva, ratifikaci a účinné provádění úmluv MOP a v případě členských států EU rovněž za provádění a uplatňování směrnic EU; mají také povinnost poskytovat veškeré administrativní a finanční prostředky, a to i pro inspekci práce, aby byl zajištěn soulad s platným právním rámcem. |
— |
Mezinárodní organizace stanoví normy a vytváří globální iniciativy k podpoře mezinárodních pracovních norem a odpovědného chování podniků. Úlohy a odpovědnosti jednotlivých subjektů mohou v této souvislosti pomoci vyjasnit dokumenty, jako jsou například obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv (rámec založený na zásadách „ochrany, respektování a nápravy“). |
— |
Sociální partneři jsou vyzváni, aby vedli a podporovali sociální dialog o pracovních normách a pracovních podmínkách, a to i v rámci odvětví a v přeshraničních souvislostech, a vlády by měly zajistit účinnou ochranu svobody sdružování a kolektivního vyjednávání a podporovat je. |
— |
Nadnárodní společnosti by měly dodržovat zákony platné v zemích, ve kterých vykonávají činnost, a jsou rovněž vyzvány, aby se zavázaly uplatňovat přístup založený na sociální odpovědnosti podniků a náležité péči. |
— |
Nevládní organizace doplňují úsilí dalších subjektů a sehrávají klíčovou úlohu ve zvyšování povědomí o zaměstnaneckých právech a při kritice jejich porušování. Vzhledem ke složitosti a zjevným nemalým rizikům, jež hrozí těmto klíčovým subjektům, žádá EHSV, aby byly založeny strukturované a transparentní platformy zainteresovaných subjektů podporující začlenění, jejichž cílem bude řešit tyto složité problémy. |
4.2 Ke splnění statistického úkolu měření obchodních a investičních toků
EHSV si klade za cíl posoudit skutečnou hodnotu, růst a počet pracovních míst v rámci globálních hodnotových řetězců a globálních dodavatelských řetězců, stejně jako jejich nedávný kvalitativní vývoj. To předpokládá spolupráci s např. s Eurostatem a Generálním ředitelstvím pro obchod na využití údajů shromážděných WTO a OECD. Toto lepší chápání nového uspořádání mezinárodního obchodu jistě povede k předložení nových návrhů na využití tradičních nástrojů dohod o obchodu a rozvoji, jako např. odstranění cel, sbližování právních předpisů, lepší přístup k veřejným zakázkám, společná pravidla původu, budování kapacit a podpora obchodu.
4.3 K úsilí o skutečně integrovaný přístup EU v oblastech, jako jsou obchod, rozvoj či politika sousedství
EHSV podporuje ochotu Evropské komise, kterou vyjádřila v nedávném sdělení o obchodní a investiční politice EU, využívat různé nástroje vnější politiky EU k podpoře udržitelného rozvoje ve třetích zemích – zejména rozvojových, jako je Bangladéš, Vietnam, Myanmar/Barma (34), Kambodža či Laos, stejně jako v zemích na dalších kontinentech. To by znamenalo zařazení kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji do všech nyní projednávaných i nových dohod o volném obchodu, lepší propojení mezi obchodní politikou a podporami/budováním kapacit, podporu zodpovědného chování podniků v investiční politice a rozvoje soukromého sektoru, specializované projekty zaměřené na lepší dodržování pracovních norem, podporu vnitrostátních sociálních partnerů při odborné přípravě, informační semináře atd.
4.4 K navrhování realistických závazků
EHSV má rozsáhlé zkušeností v oblasti udržitelnosti s účastí na provádění a sledování specializovaných kapitol v dohodách o volném obchodu, s účastí v širokém spektru výborů občanské společnosti, které mu umožňují předkládat návrhy vyznačující se správnou rovnováhou mezi nezbytnými požadavky právních předpisů v oblasti lidských a pracovní práv, transparentnosti, boje proti korupci a flexibilitou pro nadnárodní společnosti, kterou vyžaduje účinný rozvoj globálních dodavatelských řetězců vhodně přizpůsobený místním poměrům.
4.5 K podpoře účinných preventivních opatření
Malé a střední podniky v celosvětovém měřítku tvoří ve stále větší míře součást globálních dodavatelských řetězců a v tomto ohledu dosud představují významný nevyužitý potenciál. EHSV by proto chtěl dále upozornit na některé konkrétní nástroje, které nabízí trh, jež jsou již vyzkoušené a osvědčené a které pomohou malým a středním podnikům podílet se na udržitelném řízení svých globálních dodavatelských řetězců, včetně podrobného přehledu dodavatelů, nástrojů sebehodnocení, norem a návrhů smluvních ujednání.
4.6 Pomoc při vytváření nové generace auditů
Sociální audity se objevily v devadesátých letech 20. století a byly kritizovány jak po stránce technické (např. kvůli kvalifikaci auditorů, způsobům provádění auditů, povaze otázek), tak po stránce věcné (kvůli prozatímnímu měření pro jednoho dodavatele, chybějícímu systémovému a postupnému pokroku, kvůli tomu, že za zlepšení sociálních podmínek jsou odpovědné třetí strany atd.). EHSV by rád podpořil vznik nové generace auditů, které budou pokrývat nejen sociální, ale i environmentální otázky a otázky řízení a stanoví ambicióznější cíle. Konečným cílem bude nahradit standardizované dotazníky diagnostikou založenou na větším počtu kritérií, která bude specifická pro jednotlivé společnosti v konkrétním globálním dodavatelském řetězci, a zavést spolehlivý postup dalšího sledování za podpory sociálních partnerů.
4.7 K nalezení účinného nástroje transparentnosti pro spotřebitele
Vrcholná schůzka G7 v prosinci 2015 přivítala například praktické nástroje, jako jsou aplikace v mobilních zařízeních, které mohou pomoci spotřebitelům srovnávat štítky na sociálních a ekologických výrobcích a porozumět jim.
EHSV podporuje stávající úsilí EU o změření a zobrazení uhlíkové stopy některých kategorií spotřebního zboží a je připraven podpořit osvědčené vnitrostátní postupy v oblasti značky environmentální kvality, jako je například pokus se značkou environmentální kvality založené na větším počtu kritérií, který proběhl ve Francii v letech 2010 až 2013.
4.8 K podpoře programů budování kapacit a dalších iniciativ zaměřených na podporu sociálního dialogu a přístupů založených na větším počtu zúčastněných stran
Globální hospodářská výkonnost podniků a dodržování zásad důstojné práce jsou úzce spjaty s existencí nezávislých odborových svazů a organizací zaměstnavatelů, kvalitou sociálního dialogu a blahobytem ekonomicky aktivního obyvatelstva.
EHSV podporuje „program lepší práce“ zahájený MOP, jehož cílem je pomoci místním sociálním partnerům, aby mohli sehrát účinnou úlohu a byli schopni vést kolektivní vyjednávání.
Sektorová iniciativa, jako je např. Bangladéšská dohoda o požární bezpečnosti a bezpečnosti budov v odvětví konfekční výroby oděvů, může zmobilizovat odběratele, výrobce a odborové svazy k přijetí komplexního a účinného přístupu, který bude pokrývat celé odvětví.
EHSV rovněž podporuje mezioborový sociální dialog, včetně nadnárodních podnikových dohod/mezinárodních rámcových dohod. Stávající nadnárodní podnikové dohody/mezinárodní rámcové dohody se osvědčily jako důležitý nástroj podpory práv pracovníků v rámci globálních dodavatelských řetězců. Další vývoj či širší uplatnění by však měly zohlednit skutečnost, že je třeba zachovat flexibilitu jak s ohledem na obsah, tak mechanismy dalšího sledování těchto dohod. Na základě získaných poznatků při provádění by partneři měli rovněž usilovat o jejich neustálé zlepšování.
V Bruselu dne 25. května 2016
předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru
Georges DASSIS
(1) OECD – Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, MOP – Mezinárodní organizace práce, WTO – Světová obchodní organizace, MMF – Mezinárodní měnový fond.
(2) www.globalvaluechains.org/concept-tools.
(3) http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E
(4) http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf
(5) http://www.ilo.org/global/meetings-and-events/campaigns/voices-on-social-justice/WCMS_099766/lang--en/index.htm.
(6) http://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm.
(7) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2013_en.pdf.
(8) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_368626.pdf.
(9) The organisation of Buyer-Driven Global Commodity Chain: How US Retailers Shape Overseas Production Networks, Commodity Chains and Global Capitalism [Uspořádání globálního komoditního řetězce řízeného odběrem: jak maloobchodníci z USA určují podobu výrobních sítí v zahraničí, Komoditní řetězce a globální kapitalismus], Wesport, 1994.
(10) http://ec.europa.eu/growth/industry/corporate-social-responsibility/index_en.htm.
(11) Viz například nástroje sebehodnocení, které vypracovaly organizace Euratex a IndustriAll s podporou Evropské komise, pro textilní a oděvní závody v EU.
(12) http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2015/30/contents/enacted.
(13) V roce 2011 přijal EHSV stanovisko o uplatňování systému všeobecných celních preferencí: Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 82.
(14) http://trade.ec.europa.eu/doclib/events/index.cfm?id=1433 a http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1447
(15) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.
(16) https://mneguidelines.oecd.org/responsible-supply-chains-textile-garment-sector.htm.
(17) https://mneguidelines.oecd.org/text/.
(18) http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/rbc-agriculture-supply-chains.htm
(19) http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.
(20) http://bangladeshaccord.org/.
(21) Může mít podobu nadnárodních podnikových dohod, které jsou rovněž známé jako mezinárodní rámcové dohody. Pro podrobnější informace viz informační zpráva REX/443, strana 8: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.35349.
(22) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/documents/publication/wcms_419798.pdf.
(23) Tamtéž.
(24) Progress in implementation, outcome of the Review meeting on the Sustainability Compact for Bangladesh [Pokrok v provádění, výsledky přezkumného jednání o dohodě o udržitelnosti pro Bangladéš], 11. ledna 2016.
(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/---ilo-islamabad/documents/publication/wcms_363149.pdf.
(26) http://www.bmz.de/g7/en/Entwicklungspolitische_Schwerpunkte/Menschenwuerdige_Arbeit/index.html.
(27) Was the crisis a Window of Opportunity for Developing Countries? [Představovala krize příležitost pro rozvojové země?], Timothy J. Sturgeon, Momoko Kawakami, Policy Research Paper, Světová banka.
(28) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_345445.pdf.
(29) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_317267.pdf.
(30) V říjnu 2013 přijal EHSV stanovisko k zajištění dovozu základních statků do EU, včetně nerostů a surovin: Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 47.
(31) http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-157_en.htm.
(32) http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm.
(33) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---relconf/documents/meetingdocument/wcms_311653.pdf
(34) Např. Myanmar Labour Rights Initiative [Myanmarská iniciativa pro pracovní práva] (MOP, USA, Japonsko, Dánsko, EU).