Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na období 2012–2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovinska
na rok 2013
a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na období 2012–2016 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a
nápravě makroekonomické nerovnováhy[2],
a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[3], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a
zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský
potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie
(2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech
politik zaměstnanosti členských států[5], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 29. června 2012
přijaly hlavy států a předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro
růst a zaměstnanost, jenž představuje soudržný rámec pro
činnost na úrovni členských států, Evropské unie a eurozóny a
využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Přijali rozhodnutí
o činnosti, která má být prováděna na úrovni členských
států, a zejména vyjádřili plné odhodlání dosáhnout cílů
strategie Evropa 2020 a provést doporučení pro jednotlivé země. (4) Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovinska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2011–2015. (5) Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářské politiky 2013. Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci
a nápravě makroekonomické nerovnováhy také zprávu
mechanismu varování[7],
ve které je Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum. (6) Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7) Dne 10. dubna 2013
zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu[8] Slovinska, provedeného podle
článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise dospěla
k závěru, že Slovinsko se potýká s nadměrnou makroekonomickou
nerovnováhou. Je zapotřebí učinit naléhavá politická opatření,
aby se zamezilo rychlému vytváření této nerovnováhy a zamezilo se jejímu dalšímu
rozvíjení. Doposud se úroveň soukromého a veřejného dluhu nachází pod
varovnými prahovými hodnotami srovnávacího přehledu a také čistý
zahraniční dluh je relativně pod kontrolou. Problémem však není
úroveň dluhu, ale jeho struktura, která je vysoce koncentrovaná v
podnikatelském sektoru. V situaci zrychlujících se negativních hospodářských
trendů to ohrožuje stabilitu finančního sektoru a komplikuje proces
snižování zadluženosti, mimo jiné i prostřednictvím vzájemné vazby s
úrovní státního dluhu. Tato rizika zesiluje omezená možnost korekce trhu práce
a kapitálového trhu a hospodářská struktura, pro kterou je
typické státní vlastnictví. Období politické nejistoty a právní
překážky zpomalující reformy bránily Slovinsku v odpovídajícím
řešení této nerovnováhy a posílení jeho schopnosti korekce, čímž
se zvýšila jeho zranitelnost v době velkého napětí souvisejícího
s financováním veřejných rozpočtů. (8) Dne 9. května 2013
předložilo Slovinsko svůj program stability na rok 2013, který se
týká období 2012–2016, a svůj národní program reforem na rok 2013. Aby se
vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány
současně. (9) Dne 23. května 2013
zaslaly slovinské orgány Komisi dopis, v němž shrnují, mění a
objasňují své zásadní závazky v národním programu reforem. (10) Na základě posouzení
programu stability na rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se
Rada domnívá, že i přes značné úsilí o konsolidaci, i když až
v závěru období, které snížilo schodek z 6,2 % HDP v roce
2009 na 4,0 % HDP v roce 2012, se neočekává, že Slovinsko do roku
2013 opraví svůj nadměrný schodek, jak doporučila Rada na konci
roku 2009. To je zejména spojeno s horším hospodářským prostředím,
než se tehdy očekávalo. Makroekonomický scénář, z něhož
rozpočtové projekce v programu vycházejí, je obecně přijatelný
pro rok 2013, ale optimistický pro rok 2014. Orgány konkrétně
předpokládají, že po poklesu HDP o 2,3 % v roce 2012 a o 1,9 % v roce 2013
vzroste HDP v roce 2014 o 0,2 % za předpokladu, že budou přijata
fiskální opatření ke snížení schodku veřejných financí ze 4,2 % HDP
(s výjimkou rekapitalizace bank) v roce 2013 na 2,6 % HDP v roce 2014.
Komise však předpovídá, že HDP v roce 2014 klesne o 0,1 % za
předpokladu, že nedojde ke změně politiky, což je scénář,
který přihlíží pouze k opatřením, jež byla přijata do poloviny dubna
2013, a na rok 2014 předpovídá schodek ve výši 4,9 % HDP. Hlavními cíli
rozpočtové strategie nastíněné v programu je opravit nadměrný
schodek do roku 2014, tj. o jeden rok později, než byla lhůta
stanovená Radou na konci roku 2009, dosáhnout vyrovnaného strukturálního
rozpočtu do roku 2017 a stabilizovat míru zadlužení pod 55 % HDP. Program
potvrzuje střednědobý cíl, kterým je vyrovnaný rozpočet ve
strukturálním vyjádření. Tento střednědobý cíl není v souladu s
požadavky Paktu o stabilitě a růstu, protože odpovídajícím
způsobem nezohledňuje implicitní závazky související se stárnutím
obyvatelstva. Plánované cíle celkového schodku státního rozpočtu v
programu jsou konzistentní s opravou nadměrného schodku do roku 2014. Avšak
vzhledem k optimistické prognóze ohledně růstu pro uvedený rok,
významným rizikům pro příjmové projekce a rovněž
nedostatečně specifikovaným výdajovým opatřením [se Rada
domnívá, že není pravděpodobné, že nadměrný schodek bude opraven do
roku 2014]. Za těchto okolností by měla být specifikována, přijata
a provedena další opatření strukturální konsolidace, aby se zajistilo, že
nadměrný schodek bude opraven nejpozději do roku 2015
důvěryhodným a udržitelným způsobem, jak doporučila Rada
[dne 21. června 2013]. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP se více
než zdvojnásobil, a to z 22,0 % v roce 2008 na 54,1 % v roce 2012, a na
základě prognózy Komise z jara 2013 se předpokládá, že do roku 2014
dále vzroste na 66,5 %. Orgány očekávají, že poměr dluhu k HDP
dosáhne vrcholu ve výši 63,2 % v letech 2014 a 2015 a poté klesne na 62,8 % v
roce 2016. Rizika pro poměr dluhu k HDP se přiklánějí spíše
k vyššímu poměru, mimo jiné v důsledku rozsáhlých
podmíněných závazků a pravděpodobné vnitřní dynamiky dluhu
z převodu aktiv na společnost spravující aktiva bank, což není
zahrnuto v projekcích programu. (11) V květnu 2013
učinily orgány důležité kroky směrem ke konsolidaci
veřejných financí. Dosáhly dohody se sociálními partnery o dodatečném
snížení základních hrubých mezd ve veřejném sektoru o 1,25 %, kromě
3% snížení, které bylo dohodnuto v zákonu o vyrovnaných veřejných
financích z května 2012. Kromě toho parlament schválil ústavní základ
pro stanovení pravidla salda/přebytku rozpočtu veřejných financí
ve strukturálním vyjádření. Úplné provedení ustanovení fiskálního paktu
však bude zajištěno prostřednictvím zvláštního ústavního
prováděcího aktu, jehož schválení parlamentem se plánuje do listopadu
2013. Kromě toho parlament téměř jednohlasně zpřísnil
ústavní pravidla pro vyhlášení referenda, což by mělo usnadnit zavádění
opatření pro fiskální konsolidaci. Vzhledem k rychle
vzrůstajícímu dluhu má o to větší význam, aby rozpočtová
strategie na rok 2013 byla posílena a striktně prováděna a aby bylo
v následujících letech důsledně prosazováno zásadní úsilí o
konsolidaci. Jelikož některé daňové sazby jsou pod průměrem
EU, spoléhání na zvyšování daní nemůže na neurčito odsouvat
potřebu řešit dynamiku výdajů. Proto se zdá vhodné doplnit
opatření zvyšující příjmy dodatečným fiskálním úsilím
prostřednictvím škrtů ve strukturálních výdajích.
Střednědobý rozpočtový rámec a jeho výdajová pravidla se i
nadále nedostatečně zaměřují na dosažení
střednědobého rozpočtového cíle a zajištění dlouhodobé
udržitelnosti. Kromě toho se zdá, že nejsou důsledně prosazována
rozpočtová omezení u některých jednotek sektoru vládních institucí,
zejména nepřímých subjektů čerpajících z rozpočtu.
Kromě toho mezinárodní a vnitrostátní odhady naznačují, že velikost
šedé ekonomiky ve Slovinsku je nad průměrem EU, což svědčí
o tom, že existuje prostor pro zlepšení dodržování daňových povinností. (12) V prosinci 2012 byla
schválena důchodová reforma, která vstoupila v platnost v lednu
2013. Tato reforma řeší problémy uvedené v doporučeních z roku 2012,
avšak nikoli dostatečně, jelikož se očekává, že bude mít jen
střednědobý dopad na veřejné finance (do roku 2020). Tato
důchodová reforma sice představuje důležitý krok, ale
neposkytuje specifická opatření pro udržení kontroly nad náklady spojenými
se stárnutím obyvatelstva po roce 2020. Vyžaduje se další úsilí v oblasti
reforem, aby se z dlouhodobého hlediska zlepšila udržitelnost výdajů
na důchody, mimo jiné prostřednictvím propojení zákonného věku
odchodu do důchodu s prodlužující se nadějí dožití a dalším
omezením předčasných odchodů do důchodu. V oblasti dlouhodobé
péče převyšuje poptávka po službách jejich nabídku, zatímco výdaje
zůstávají stále na relativně nízké úrovni. Poptávka po dlouhodobé
péči a související výdaje se podle projekce vzhledem k trendům
stárnutí obyvatelstva významně zvýší. Další hodnocení stávajících
opatření by přispělo k takové tvorbě politiky v této
oblasti, která by byla více založena na důkazech. (13) Velikost slovinského bankovního
sektoru je sice relativně malá a je menší než polovina průměru
eurozóny, ale největší banky se potýkají s trvalým tlakem na
kapitálové polštáře, které zůstávají v regionálním srovnání
nízké, a jejich závislost na státu, pokud jde o kapitál, je závažnou hrozbou
pro hospodářství. Potřeba opakované rekapitalizace se soustředí
v domácích bankách vlastněných státem. Úrovně celkového
soukromého dluhu jsou sice pod průměrem eurozóny a pod varovnými
prahovými hodnotami srovnávacího přehledu makroekonomické nerovnováhy, ale
tento problém má strukturální povahu. Většina dluhu je
soustředěna v podnikatelském sektoru a mnoho společností je
nadměrně zadluženo, což způsobuje další nárůst
úvěrů v selhání. Na konci roku 2012 bylo 23,7 % podnikatelských
úvěrů ve stavu nedoplatku se zpožděním 90 dnů nebo více. Je
zapotřebí úvěrů pro oživení podnikatelského sektoru, aby se zjednodušily
investice, zvýšila produktivita a konkurenceschopnost. V programu
stability se počítá s dalšími rekapitalizacemi. Orgány písemně
potvrdily svůj závazek poskytnout v případě potřeby
dodatečný kapitál. Úvěry se omezují a interakce mezi slabými bankami
a státní bankou je nyní intenzivnější. Úroková sazba u podnikatelských
úvěrů (pro úvěry nad 1 milion EUR) je ve Slovinsku o více než 2
procentní body vyšší než v eurozóně jako celku a toto rozpětí se
v roce 2012 znovu zvýšilo. Byly přijaty rámcové právní předpisy
pro restrukturalizaci bank, ale ještě je nutné je účinně
provést. Společnost spravující aktiva bank zůstává ústřední
institucionální platformou pro sanaci bank. Národní program reforem
doplněný o nedávné informace poskytnuté vládou počítá s převody
na společnost spravující aktiva bank na základě zátěžových
testů provedených zdola nahoru slovinskou národní bankou. Orgány
písemně potvrdily, že jsou připraveny spolupracovat s Komisí a
ECB, aby se zajistilo, že budou provedeny nezávislé přezkumy kvality aktiv
u vybraných bank. Tyto přezkumy by se měly týkat celého systému, aby
se zajistila trvalá stabilita bankovního sektoru. V jiných zemích se
ukázalo, že tento přístup má zásadní význam pro opětovné získání
důvěry, věrohodnosti a přístupu na trh. Informace získané
důkladným externím posouzením jsou nezbytným základem pro celkovou
strategii pro finanční sektor. (14) Národní program reforem
neuvádí žádné dodatečné kroky pro posílení bankovního dohledu, které bylo
na základě hloubkového přezkumu z roku 2013 určeno
jako nezbytné. Pokud jde o činnosti v rámci dohledu nad bankami,
jediná nová informace v programu se týká nového zátěžového testu
slovinské národní banky. Další zkoumání opatření, jako jsou vhodné
obezřetnostní politiky na makroúrovni, nebylo provedeno. (15) V březnu 2013 byla
přijata reforma trhu práce za účelem omezení segmentace trhu práce a
zvýšení flexibility na trhu práce. Tato reforma omezuje ochranu smluv na dobu
neurčitou tím, že zjednodušuje proces propouštění v případě
individuálních i hromadných propouštění a že snižuje náklady na
propouštění. Regulace smluv na dobu určitou byla ještě více
zpřísněna, aby se omezilo zneužívání, přičemž bylo omezeno
využívání dočasné agenturní práce. I když tato reforma míří správným
směrem, teprve se uvidí, zda je dostatečně ambiciózní na to, aby
mohla mít významný dopad na segmentaci trhu práce a jeho flexibilitu a na
atraktivitu Slovinska pro přímé zahraniční investice. Zatím nebylo
přijato žádné opatření k řešení duálního trhu práce
v důsledku regulace studentské práce. Národní program reforem
navrhuje opatření vedoucí správným směrem. Míra nezaměstnanosti
mladých lidí ve Slovinsku silně vzrostla, a sice o 4,9 procentního bodu na
20,6 % v roce 2012, zatímco míra nezaměstnanosti vzrostla o 0,7
procentního bodu na 9 % v roce 2012. I přes vzrůstající
nezaměstnanost se podle předběžných vnitrostátních údajů
v roce 2012 významně snížil počet nezaměstnaných lidí
účastnících se opatření aktivní politiky trhu práce, která jsou
financována Evropským sociálním fondem. Nebyla přijata žádná opatření
pro přizpůsobení pracovního prostředí delšímu pracovnímu životu
a nebyla přijata žádná opatření v oblasti celoživotního
učení přizpůsobená potřebám ani aktivní opatření trhu
práce, aby se zvýšila zaměstnanost mladých absolventů terciárního
vzdělávání, starších pracovníků a osob s nižší kvalifikací. Slovinsko
přijalo určitá opatření k lepšímu sladění dovedností s
potřebami trhu práce. V současné době se na úrovni
veřejných služeb zaměstnanosti provádí pilotní projekt týkající se
toho, jak tyto potřeby vyhodnocovat, ale spolupráci se
zúčastněnými stranami je třeba ještě více rozvinout. Je
zapotřebí učinit více pro zlepšení atraktivity programů
odborného vzdělávání a přípravy. Provádějí se rovněž
dodatečná opatření v oblasti profesního poradenství v malých a
středních podnicích. Je třeba posílit úlohu zaměstnavatelů
v oblasti odborného vzdělávání a přípravy. Zlepšením v této
oblasti by se zvýšila produktivita a konkurenceschopnost. (16) Opatření politiky pro
zlepšení konkurenceschopnosti v oblasti nákladů jsou dosud jen
omezená. V roce 2012 snížila vláda nominální hrubé mzdy na jednoho
zaměstnance ve veřejném sektoru asi o 3 %. Další snížení nákladů
práce ve veřejném sektoru bylo dohodnuto se sociálními partnery
v polovině května 2013. Minimální mzda patří mezi nejvyšší
v EU jakožto procento průměrné mzdy, je indexována podle inflace
a v roce 2010 zaznamenala výrazný nárůst. Přestože míra růstu
nominální kompenzace na jednoho zaměstnance byla v roce 2012
negativní (–0,4 %), zaznamenaly nominální jednotkové náklady práce v roce
2012 mírný pozitivní růst (0,7 %) v důsledku negativnějšího
růstu produktivity (–1,1 %). Opatření pro podporu růstu produktivity
a udržitelného pokroku při snižování jednotkových nákladů práce by
pomohla obnovit konkurenceschopnost. (17) Vlastnictví státu hraje ve
slovinském hospodářství důležitou roli a mnohé jeho charakteristiky
zůstávají v nezměněném stavu již od přechodného období
v 90. letech 20. století. Nástroje privatizace a podnikové
restrukturalizace přijaté během uvedeného období způsobily, že
stát zůstává dominantním vlastníkem, zejména ve finančním sektoru.
V roce 2011 představovaly státní podniky jednu šestinu celkové přidané
hodnoty slovinského hospodářství, asi polovinu celkových ztrát
v podnikatelském sektoru a zaměstnávaly každého osmého
člověka. Kromě toho mají státem kontrolované fondy a podniky
vliv na veřejné finance prostřednictvím interakce mezi zvýšenými
úrovněmi dluhu, potřebami rekapitalizace a významnými vládními
zárukami. Velikost a slabá odolnost státních podniků brání
hospodářskému rozvoji a růstu a přispívá k současné
nerovnováze. Dominantní postavení státu a často selhávající správa
státních aktiv brání soukromým domácím a zahraničním investicím a snižují
produktivitu a konkurenceschopnost. Křížové vlastnictví státních
podniků v nefinančním sektoru se státními finančními
institucemi vytváří riziko přenosu, omezuje korekci a narušuje
přidělování zdrojů, zejména v oblasti nových investic. (18) Národní program reforem
vymezuje priority politiky v oblastech státního vlastnictví a snižování
zadluženosti společností, ale neuvádí podrobnosti o plánovaných
opatřeních. Hloubkový přezkum z roku 2013 uvádí hospodářské
výsledky ve vztahu ke státnímu vlastnictví, vyjádřené jako přímé a
případné fiskální náklady a narušení běžných obchodních operací. Národní
program reforem však uvádí pouze nedostatečnou koordinaci jako negativní
prvek v důsledku jednání státu jako vlastníka nefinančních
podniků. Obecně obsahuje národní program reforem pozitivní prvky, ale
neposkytuje dostatek informací o strategické orientaci pro společnosti,
které zůstanou ve vlastnictví státu, ani podrobné časově
ohraničené závazky pro zlepšení jejich finanční výkonnosti a
řízení. Byly provedeny určité první kroky ke zlepšení řízení
podniků, jak bylo doporučeno v doporučeních pro jednotlivé
země v roce 2012, a k privatizaci některých státních
podniků. Byly přijaty právní předpisy za účelem
zřízení budoucího slovinského státního holdingového úřadu, ale ty
musí být ještě účinně provedeny. Rejstřík osob jmenovaných do
řídících a správních rad ve státních podnicích s požadavky na
zveřejňování zájmů by pomohl zvýšit transparentnost. Národní
program reforem avizuje přípravu strategie pro privatizaci nejpozději
v posledním čtvrtletí roku 2013, která má být na základě dopisu
ze dne 23. května 2013 posunuta již do třetího čtvrtletí.
Mezitím vláda navrhla parlamentu seznam 15 společností k privatizaci.
Kromě menšinových podílů a malých a středních podniků jsou
na tomto seznamu i významné společnosti, jako je druhá největší banka
– NKMB. (19) Slovinsko má vysoký počet
regulovaných povolání a v této oblasti je prostor pro významné omezení
překážek vstupu, které by mohlo mít pozitivní vliv na zaměstnanost a
hospodářskou soutěž. Slovinské orgány zahájily v roce 2012
proces reforem za účelem revize řady regulovaných povolání
s cílem lépe vymezit stávající regulovaná povolání, snížit administrativní
náklady a zjednodušit přístup k povoláním. První sada zákonů
v oblasti řemesel, cestovního ruchu a stavebnictví měla být
přijata parlamentem na začátku roku 2013. Reforma však má zpoždění,
s výjimkou odvětví řemesel. Slovinsko stanovilo právní
předpoklady pro nezávislou agenturu na ochranu hospodářské
soutěže, ale ještě je třeba zajistit, aby byly soustavně
zaručeny přiměřené počty pracovníků. Právní
předpisy by měly být ještě více změněny, aby byla
agentuře poskytnuta zvláštní rozpočtová položka, což je nutné pro
zajištění její finanční nezávislosti. Soudní řízení v
občanských a obchodních sporech v prvním stupni a řízení o
úpadku jsou příliš dlouhá. I přes viditelný pozitivní trend při
zkracování délky občanských a soudních sporů je zapotřebí
soustavného úsilí pro řešení těchto otázek, jelikož brání
podnikatelské činnosti a snižují atraktivitu Slovinska pro přímé
zahraniční investice. V této souvislosti by plánované škrty v
počtu soudců na jednoho obyvatele, jak jsou stanoveny v národním
programu reforem, měly být vyváženy významným zvýšením účinnosti. (20) Národní program reforem
potvrzuje potřebu restrukturalizace nefinančních sdružení, která mají
finanční problémy, ale tato politická výzva a politická reakce, pokud jde
o restrukturalizaci společností, musí být důkladněji rozpracovány
a musí se zaměřit na tržní řešení. Je zapotřebí
doplňkových opatření pro přilákání soukromých investic,
včetně přímých zahraničních investic, a zajistit
dostatečné sdílení soukromé zátěže, aby byly chráněny zdroje od
daňových poplatníků. Proces restrukturalizace by měl vyústit
v prodej restrukturovaných společností bez zapojení finančních
prostředků z veřejných zdrojů. (21) Slovinsko je v procesu
změny právních předpisů za účelem zvýšení účinnosti
úpadkových řízení. Vláda změnila zákon o finančních operacích,
úpadkových řízeních a povinném rozpuštění společnosti
v dubnu 2013. Změny zahrnují upřesnění definice úpadku a
zavedení pobídek pro řídící pracovníky, aby podali návrh na úpadkové
řízení včas. Stávající rámec pro úpadky neobsahuje dostatečné
pobídky a sankce, aby se zajistilo, že společnosti budou podávat návrh na
úpadkové řízení v rané fázi. Povinné postupy urovnání (reorganizace u
soudu) jsou složité a vstřícné pro dlužníky, zejména malé a střední
podniky a mikropodniky. Neexistuje dostatek pobídek pro včasné
alternativní řešení, které by mohly pomoci zajistit zachování
životaschopných podniků. Byly avizovány nové právní předpisy, aby se
umožnila finanční restrukturalizace nadměrně zadlužených
společností již v raném stadiu, a do konce května 2013 navrhne
ministr spravedlnosti změny zákonů pro zjednodušení mimosoudní
restrukturalizace a konverze dluhu. Vhodný právní rámec, který by poskytoval
kompatibilní pobídky pro věřitele, vlastníky a vedení, by měl
zásadní význam pro zjednodušení finanční restrukturalizace
společností, kterým chybí hotovost, ale jsou životaschopné. (22) V souvislosti s
evropským semestrem provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky
Slovinska. Posoudila program stability a národní program reforem a
předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku ve Slovinsku, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou
správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských
států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci
evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 9. (23) Na základě tohoto
posouzení Rada přezkoumala slovinský program stability a její stanovisko[9] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1. (24) Na základě hloubkového
přezkumu a posouzení Komise přezkoumala Rada národní program reforem
a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení
(EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do všech níže uvedených doporučení. (25) V souvislosti s evropským
semestrem provedla Komise také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako
celku. Na tomto základě vydala Rada zvláštní doporučení určená
členským státům, jejichž měnou je euro. Slovinsko by rovněž
mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto doporučení, DOPORUČUJE, aby Slovinsko v období
2013–2014 provedlo tato opatření: 1. V roce 2013 a v následujících
letech provést a posílit udržitelnou rozpočtovou strategii podpořenou
dostatečně přesnými strukturálními opatřeními, zajistit do
roku 2015 opravu nadměrného schodku a zlepšení strukturálního salda, jak
je uvedeno v doporučení Rady v rámci postupu při
nadměrném schodku. Po opravě nadměrného schodku usilovat o
provedení strukturální korekce, což Slovinsku umožní dosáhnout střednědobého
rozpočtového cíle do roku 2017. Trvalá oprava fiskální nerovnováhy
vyžaduje provedení ambiciózních strukturálních reforem, čímž by se zvýšila
kapacita hospodářství pro korekce a podpořil by se potenciální
růst a zaměstnanost. Zajistit výdaje na podporu růstu,
přijmout opatření pro zlepšení dodržování daňových povinností a
provést opatření na straně výdajů, která budou podpořena
systematickými přezkumy veřejných výdajů na všech úrovních státní
správy. Do konce roku 2013 zlepšit důvěryhodnost konsolidace,
dokončit přijetí pravidla salda/přebytku rozpočtu
veřejných financí ve strukturálním vyjádření, učinit
střednědobý rozpočtový rámec závazným, všezahrnujícím a
transparentním a posílit úlohu nezávislých subjektů monitorujících
fiskální politiku. Přijmout opatření k postupnému snižování
podmíněných závazků státu. 2. Posílit dlouhodobou
udržitelnost důchodového systému po roce 2020 další korekcí všech
příslušných parametrů, mimo jiné propojením zákonného věku
odchodu do důchodu s prodlužující se nadějí dožití, a
zároveň zachovat přiměřenost důchodů. Udržet
kontrolu nad výdaji spojenými se stárnutím populace souvisejícími
s dlouhodobou péčí a zlepšit přístup ke službám tím, že se
poskytování péče místo ústavní péče zaměří spíše na domácí
péči, zpřísnit cílení a testování dávek a posílit prevenci, aby se
omezila zdravotní postižení / závislost. 3. Zajistit, aby vývoj
v oblasti mezd, včetně minimální mzdy, podporoval
konkurenceschopnost a tvorbu pracovních míst. Podrobně monitorovat
účinky nedávné reformy trhu práce a v případě potřeby
určit oblasti, kde je zapotřebí dalších opatření na podporu
tvorby pracovních míst a řešení segmentace, mimo jiné prostřednictvím
regulace studentské práce. Přijmout další opatření pro zvýšení
zaměstnanosti mladých absolventů terciárního vzdělávání,
starších osob a osob s nižší kvalifikací tím, že zdroje budou
směřovány na aktivní opatření politiky trhu práce
přizpůsobená potřebám a zvýší se jejich účinnost.
Řešit nesoulad mezi nabízenými dovednostmi a potřebami trhu práce
tím, že se zlepší atraktivita příslušných programů odborného vzdělávání
a přípravy a více se rozvine spolupráce s příslušnými
zúčastněnými stranami při posuzování potřeb trhu práce. 4. Přijmout do června
2013 nezbytné kroky s přispěním evropských partnerů pro uzavření
smlouvy s nezávislým externím poradcem za účelem provedení
přezkumu kvality bankovních aktiv v celém systému. Dokončit
tento úkol ještě v roce 2013 a postupovat přitom rychleji
v případě dvou bank, které jsou již předmětem
řízení o státní podpoře, aby se urychlila korekce jejich rozvahy. Být
připraveno poskytnout dodatečný kapitál, pokud převod aktiv nebo
přezkum kvality aktiv odhalí další nedostatky. Všechna opatření,
včetně objektivního posouzení kapitálových potřeb, převodu
aktiv na společnost spravující aktiva bank, programu ochrany aktiv a
operačního provádění restrukturalizačních opatření, by
měla být provedena plně v souladu s pravidly státní
podpory, pokud se jedná o státní podporu. Zároveň do března 2014
vyvinout a provést komplexní odvětvovou strategii pro zajištění
vysokého standardu řízení reformovaných bank a pro zásadní zdokonalení
správy, řízení rizik a ziskovosti v tomto odvětví, mimo jiné
prostřednictvím konsolidace, kde to bude vhodné. Urychleně provést
přípravy avizované privatizace NKBM a do září 2013 zavést ambiciózní
harmonogram pro snížení velikosti přímých a nepřímých podílů
státu v bankách. 5. Do konce roku 2013
přezkoumat regulační rámec pro banky a na základě tohoto
přezkumu posílit kontrolní kapacitu, transparentnost a zpřístupňování
statistických údajů. 6. Urychlit reformu regulovaných
služeb, včetně významného omezení překážek vstupu. Zlepšit
podnikatelské prostředí, mimo jiné tím, že bude zaručena nezávislost agentury
na ochranu hospodářské soutěže a bude jí poskytnuto dostatečné a
autonomní financování. 7. Na základě
předchozího úsilí ještě více zkrátit délku soudních řízení u
soudů prvního stupně u občanských a obchodních sporů a
snížit počet případů čekajících na vyřízení, zejména
případů prosazování práva. 8. Jako součást plánované
vládní strategie, která má být dokončena do září 2013, klasifikovat
podstatná a méně důležitá státní aktiva podle hospodářských
kritérií s cílem snížit velikost méně důležitých aktiv.
Plně a včas zprovoznit slovinský státní holdingový úřad a na
tento úřad převést vlastnictví i řízení všech podílů,
s možným vyloučením těch, které jsou na seznamu pro
bezprostřední úplnou privatizaci. Zajistit již od počátku
profesionální řízení uvedeného úřadu, s možným zahrnutím
mezinárodní expertízy, a jasně vymezený standardní vztah s dotčenými
společnostmi. Pro podstatná aktiva vyvinout strategie pro jednotlivá
odvětví, aby se zlepšila ziskovost a řízení podniků. Zřídit
povinný a veřejně přístupný rejstřík osob jmenovaných do
řídících a správních rad ve státních podnicích s požadavky na
zveřejňování zájmů. Zajistit, aby regulační rámec
ulehčoval snižování velikosti méně důležitých státních aktiv a
aby se minimalizovaly administrativní překážky. 9. Identifikovat všechny
stávající právní a administrativní překážky pro udržitelnou
restrukturalizaci společností, které jsou nadměrně zadlužené / podkapitalizované,
ale životaschopné, a začít pracovat na odstraňování těchto
překážek prostřednictvím tržních řešení. V této souvislosti
přijmout opatření pro zajištění dostatečného sdílení
soukromé zátěže, aby se zvýšily soukromé investice, včetně
přímých zahraničních investic, a pro dosažení lepší účinnosti u společností,
které se potýkají s problémy, jakožto součást procesu
restrukturalizace. Přijmout do září 2013 nezbytný právní rámec pro
mimosoudní restrukturalizaci, zajistit, aby byl soudržný se stávajícími
ustanoveními o úpadku a poskytoval pobídky pro věřitele i
akcionáře k tomu, aby bylo dosaženo mimosoudních dohod o
restrukturalizaci. Zlepšit prosazování postupů pro řešení platební
neschopnosti podniků a řešení u soudů, včetně rychlého
řešení soudních případů čekajících na vyřízení, které
se týkají úpadkového řízení, aby se maximalizovala hodnota, která je
získána zpět, a aby se usnadnilo včasné a účinné řešení
úvěrů v selhání. V Bruselu dne Za
Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2013) 374 final. [4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [5] Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 122 final. [9] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.