PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k DOPORUČENÍ O PŘÍSTUPU K VĚDECKÝM INFORMACÍM A JEJICH UCHOVÁVÁNÍ
OBSAH 1........... Oblast působnosti a
souvislosti........................................................................................ 2 1.1........ Oblast působnosti........................................................................................................... 2 1.2........ Souvislosti...................................................................................................................... 2 2........... Vymezení problému........................................................................................................ 3 3........... Důvody pro opatření EU,
přidaná hodnota EU a subsidiarita............................................ 4 4........... Cíle politiky.................................................................................................................... 4 5........... Možnosti politiky............................................................................................................ 5 6........... Porovnání možností politiky a
dopady............................................................................. 6 7........... Sledování a hodnocení.................................................................................................... 7 1. Oblast působnosti
a souvislosti 1.1. Oblast
působnosti Toto posouzení dopadů zkoumá, zda je s ohledem na
současný vývoj v systému vědeckých publikací třeba na
úrovni EU činit další kroky, aby se zlepšila účinnost výzkumu a
podpořila inovativní Unie zaujímající na světové úrovni vedoucí místo
v oblasti vědy. Posouzení dopadů zkoumá možnosti politiky
týkající se dalších opatření EU, která by zlepšila přístup
k vědeckým informacím a jejich uchovávání v digitálním
věku, a zejména dopad doporučení Komise členským státům
na toto téma. 1.2. Souvislosti Znalosti
a inovace přinášejí konkurenční výhodu, jak se zdůrazňuje
ve sdělení o strategii Evropa 2020[1].
Strukturálně slabý růst v Evropě lze řešit vytvořením
optimálních podmínek pro inovace. Aby se Evropa stávala stále
konkurenceschopnější znalostní ekonomikou, musí zlepšit nejen produkci
znalostí, ale také šíření a sdílení vědeckých výsledků z výzkumu
financovaného z veřejných prostředků. S příchodem
digitálního věku objevuje vědecká komunita větší možnosti
elektronického šíření výsledků výzkumu. Jednou z těchto možností
je otevřený přístup. Otevřený přístup umožňuje
poskytování bezplatného internetového přístupu ke znalostem v podobě
vědeckých publikací, údajů, monografií a souvisejících materiálů
a jejich opakované využívání. Vývoj
politiky Komise týkající se přístupu k vědeckým informacím a
jejich uchovávání v digitálním věku je založen na vývoji politiky
počínajícím v únoru 2007 sdělením Komise[2] o vědeckých
informacích v digitálním věku. V listopadu 2007 pak následovaly
závěry Rady[3],
které zahrnovaly soubor opatření, jež měly podniknout členské
státy. Vyzvaly Komisi, aby experimentovala s otevřeným přístupem k
vědeckým publikacím, které jsou výsledkem projektů financovaných
rámcovými programy EU pro oblast výzkumu, a vedly k pilotnímu programu
otevřeného přístupu, který byl součástí sedmého rámcového
programu zahájeného v srpnu 2008. V
březnu 2009 bylo přijato sdělení o infrastrukturách IKT pro
elektronickou vědu[4].
V prosinci 2009 následovaly závěry Rady[5], které vyzvaly
členské státy a Komisi, aby pokračovaly v rozšiřování
přístupu a zajistily soudržné pojetí přístupu k údajům a jejich
správy. V
roce 2010 přijala Komise stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020
Unie inovací[6]
a Digitální agenda pro Evropu[7].
Obě sdělení uvádějí otevřený přístup jako
prostředek dosažení cílů strategie Evropa 2020. Oznamují, že
otevřený přístup se rozšíří na výsledky výzkumu financovaného z
veřejných prostředků, a zejména jako obecné pravidlo pro
projekty financované rámcovými programy EU pro oblast výzkumu. Dne 30. listopadu
2011 přijala Komise návrh programu Horizont 2020[8]. Ten od roku 2014
sloučí financování evropského výzkumu a inovací do jednotného rámce.
Navrhuje se, aby se otevřený přístup stal základní zásadou
šíření výsledků výzkumu. Další
strategickou politickou otázkou je vytvoření a provádění Evropského
výzkumného prostoru (dále jen „EVP“). EVP zahrnuje veškeré evropské
činnosti, programy a politiky v oblasti výzkumu a vývoje, které mají
nadnárodní rozměr. Cílem je poskytnout přístup do celoevropského
otevřeného prostoru pro znalosti a technologie, v němž se plně
využijí nadnárodní synergie a komplementarity. V tomto ohledu jsou otázky
týkající se přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání
obzvláště významné. Vycházejíc
z těchto politik přijme Komise nové sdělení „Cesta za lepším
přístupem k vědeckým informacím – Jak zvýšit přínosy
veřejných investic do výzkumu”. Toto
sdělení shrne vývoj od roku 2007 a poukáže na oblasti, v nichž by
měly členské státy a Komise podniknout další kroky.
Společně s ním bude přijato doporučení členským
státům, které navrhne konkrétní opatření v oblasti přístupu k
vědeckým informacím a jejich uchovávání. 2. Vymezení problému Systém šíření vědeckých
poznatků čelí řadě problémů, které mu brání dosáhnout
požadovaného výsledku politiky, tj. nabídnout výzkumným pracovníkům
v rámci EVP integrovaný systém postupů a infrastruktur, který umožní
snadný, otevřený přístup k výsledkům výzkumu a jejich
používání a opakované využívání. K těmto
problémům se řadí: a) Nedokonalý přístup
k publikacím z vědeckého výzkumu Ceny předplatného u časopisů
rostly a i nadále rostou nad úrovní inflace, čímž vystavují knihovny tlaku
a ztěžují hodnocení výsledků výzkumu financovaného z veřejných
prostředků. Přístup k obsahu odborných
časopisů a příležitosti používat a opakovaně využívat
vědecké informace jsou pro výzkumné pracovníky, průmyslovou sféru
(zejména malé a střední podniky) i širokou veřejnost nadále omezené. Vědecká komunita již řadu let žádá
otevřený přístup k výsledkům výzkumu financovaného z
veřejných prostředků, obzvláště k recenzovaným
publikacím. Otevřený přístup k vědeckým publikacím je
dvojího druhu: ·
Náklady na vydání článku hradí předem
autoři (v praxi příslušné financující subjekty či univerzity) a
nikoli čtenáři formou předplatného, takže takový článek je
pak okamžitě bezplatně dostupný všem (tzv. Gold Open Access). ·
Text recenzovaných publikací se archivuje
v úložišti a může být bezplatně zpřístupněn všem,
obvykle po určitém období embarga, které umožní vydavateli odborných
textů pokrýt náklady a zajistí návratnost investice (tzv. Green Open
Access). b) Nedokonalý přístup
k vědeckým údajům V současné době nejsou údaje z
výzkumu financovaného z veřejných prostředků systematicky
poskytovány k tomu, aby se na jejich základě mohlo dále pracovat. Problém spočívá zčásti v tom, že v
různých stádiích výzkumu se vytváří množství různých druhů
a kategorií údajů. Chybí rovněž odměny v kariérním postupu
a/nebo uznání plynoucí ze sdílení údajů. Dále také zatím neexistují
infrastruktury, kde by výzkumní pracovníci mohli údaje spolehlivě vyhledávat,
získávat k nim přístup, používat je a opakovaně je využívat. c) Rostoucí příliv vědeckých
údajů, který si žádá dlouhodobé uchovávání vědeckých informací Nástup materiálů vytvořených
přímo v digitální podobě a tvorba ohromného množství údajů
vyvolaly nové obtíže u dlouhodobého uchovávání vědeckých informací.
Uchovávání údajů se věnuje jen velmi málo organizací financujících
výzkum a akademických institucí. Chybí k tomu patřičné modely
financování a organizace. Vydavatelé sice v minulosti vyvíjeli snahu o
digitalizaci, avšak dlouhodobé uchovávání vědeckých informací by mělo
být veřejným úkolem. Není možné, aby jejich uchovávání záviselo na
životním cyklu obchodního podniku[9].
Mezi zúčastněné strany patří výzkumní pracovníci, podniky
(včetně malých a středních), vydavatelé odborných textů
(ziskové i neziskové povahy), orgány státní správy (na celostátní i regionální
úrovni), akademické instituce (včetně knihoven) i občané. 3. Důvody pro
opatření EU, přidaná hodnota EU a subsidiarita Politická
opatření v oblasti vědeckých informací jsou z podstaty
přeshraniční a mezinárodní, neboť věda představuje
celosvětové úsilí. Ve všech členských státech existují iniciativy,
které mají usnadnit a umožnit širší přístup k vědeckým informacím a
jejich uchovávání, avšak intenzita a zaměření těchto iniciativ
nemusí být stejné a jistá roztříštěnost panuje i uvnitř
jednotlivých zemí[10].
Množství iniciativ vedlo k překrývání politik týkajících se evropských
výzkumných pracovníků, investorů i občanů. Komise od roku
2007 napomáhá členským státům a podporuje je, aby si
průběžně vyměňovaly informace a navzájem
spolupracovaly. Rozvoj elektronických infrastruktur postupuje
nevyrovnaným tempem. Je
třeba sladit politiky týkající se výstupů výzkumu s jinými oblastmi
politik, které se dotýkají uskutečnění EVP a širších cílů EU v
oblasti hospodářského rozvoje. Tento druh koordinace leze efektivně
provádět pouze na úrovni EU. Významný
podíl financování z veřejných prostředků ve výzkumu a
vývoji (35 % investic) dává veřejnému sektoru značnou váhu při
rozhodování, jak by se jejich výsledky měly šířit, aby se
podpořil hospodářský růst a dosáhlo se všeobecného
společenského prospěchu. 4. Cíle politiky Upřednostňovaná možnost politiky by
měla mít tyto obecné, specifické a operativní cíle: Obecný cíl: ·
poskytovat lepší podporu pro inovace a
přispívat k hospodářskému růstu zlepšením podmínek
přístupu k vědeckým informacím, jejich používání a opakovaného
využívání a umožněním rozvoje EVP. Specifické
cíle: ·
umožnit bezplatný otevřený internetový
přístup k vědeckým publikacím, a to v co největší
míře a co nejdříve; ·
umožnit bezplatný otevřený internetový
přístup k výzkumným údajům; ·
uchovávat vědecké informace pro příští
generace; ·
poskytovat přístup k vědeckým informacím
ze všech členských států. Operativní cíle: ·
podněcovat členské státy v provádění
politik otevřeného přístupu k vědeckým publikacím, které
zvýší počet otevřeně přístupných publikací, které vznikly
v rámci výzkumu financovaného z veřejných prostředků,
zvýší počet pověření k otevřenému přístupu a
zlepší podmínky financování pro Gold Open Access; ·
podněcovat členské státy k provádění
politik otevřeného přístupu k údajům, které vyžadují
ukládání výzkumných údajů, které vznikly v rámci výzkumu financovaného
z veřejných prostředků, do elektronických
infrastruktur, a podporovat zakládání a udržování digitálních elektronických
infrastruktur; ·
podporovat zakládání a udržování digitálních
elektronických infrastruktur za účelem uchovávání vědeckých informací
a prosazovat účinné systémy ukládání vědeckých informací
vytvořených přímo v digitální podobě; ·
zajistit plnou interoperabilitu elektronických
infrastruktur uvnitř EU i mimo ni, prosazovat federovaný přístup
k vědeckému obsahu a prosazovat koordinaci politik, výměnu
osvědčených postupů a dialog zúčastněných stran na
evropské úrovni. 5. Možnosti politiky Ve zprávě jsou rozpracovány a
podrobně zhodnoceny tyto možnosti politiky. 1) Ukončení stávajících
opatření EU Tato možnost by znamenala zrušit všechna
„měkká“ opatření včetně veškerých prováděcích
opatření momentálně obsažených v závěrech Rady o vědeckých
informacích v digitálním věku. EU by problémy neřešila a
přestala by podporovat postup rozšiřování přístupu
k vědeckým informacím prostřednictvím financování či spolufinancování
infrastruktur, projektů a tvorby politik. 2) Žádná změna politiky (základní
scénář) U této možnosti by současný přístup
zůstal beze změny. Přístup k vědeckým informacím a
jejich uchovávání by nadále vycházely ze stávajících právních rámců, pokud
existují, a politiky by nadále závisely na vnitrostátních iniciativách, které
jsou s těmito politikami v rozporu. 3) Provádění politického rámce
v podobě právně nevynutitelných předpisů U této možnosti by se vymezil politický rámec,
jehož provádění by se navrhlo v doporučení členským státům,
k němuž by se připojilo sdělení Komise. Tento politický
rámec by pomohl členským státům vytvářet a provádět
politiky týkající se přístupu k vědeckým informacím (vědeckým
článkům a výzkumným údajům) a jejich uchovávání. Stanovil by
specifické cíle a rozhodnutí o tom, která politika je pro daný členský
stát a akademickou disciplínu nejvhodnější, by ponechal na
příslušných činitelích ve členských státech. Pokud bude zvolena
možnost autoarchivace (Green Open Access), období embarga by nemělo
přesáhnout u společenských a humanitních věd dvanáct
měsíců a u všech ostatních oborů šest měsíců. Delší
období embarga u společenských a humanitních věd se vysvětluje delším
časem, který uběhne mezi zveřejněním publikací z tohoto oboru
a 50 % jejich citací (tzv. half-life), ve srovnání s publikacemi z oblasti
exaktních věd, techniky a lékařství. Vyzýval by k umožnění
otevřeného přístupu k publikacím i výzkumným údajům a k
vytvoření digitálních elektronických infrastruktur (úložišť), pokud
již neexistují, a k používání elektronických infrastruktur za účelem
uchovávání. Navrhl by, aby se vycházelo z existujících příkladů
osvědčených postupů. 4) Provádění politického rámce
v podobě sbližování právních předpisů Ustanovení čl. 182 odst. 5 Smlouvy o
fungování Evropské unie stanoví právní základ pro opatření nutná k
provádění EVP včetně sbližování právních předpisů
prostřednictvím směrnice. V rámci této možnosti by se cíle stanovené
politickým rámcem prováděly prostřednictvím směrnice. 6. Porovnání možností
politiky a dopady Možnost 1: Ukončení stávajících opatření EU by
vedlo k rostoucím rozdílům mezi členskými státy. Některé by
pokročily směrem k otevřenému přístupu a užívaly by výhod
plynoucích z otevřenějšího prostředí pro vědecký výzkum.
Jiným by se nedostávalo vedení a nemohly by využít financování infrastruktur na
úrovni EU. Takto rozdílný vývoj by měl nepříznivý dopad na výzkumné
pracovníky i na veřejné rozpočty, zejména univerzitní knihovny, které
musejí čelit rostoucím cenám pořizování vědeckých výstupů.
V oblasti dlouhodobého uchovávání vědeckých informací by nedošlo
k žádnému pokroku. Možnost
2: Beze
změny politiky by se současné rozdíly mezi členskými státy
nezměnily. Dalo by se očekávat určité sbližování
v souvislosti se závěry Rady z roku 2007, avšak bylo by pomalejší a
nebralo by v úvahu vývoj v oblasti vědeckých informací, k němuž od té
doby došlo. Financování pro infrastruktury a projekty by sice bylo dostupné,
ale omezovalo by se na experimentální projekty. Ke zlepšení současného
stavu by nedošlo. Vliv na zúčastněné strany by byl podobný jako
v případě ukončení opatření EU. Možnost
3: Očekává se, že provádění politického
rámce v podobě právně nevynutitelných předpisů zlepší
přístup k vědeckým informacím bez ohledu na to, jak jej budou
členské státy provádět. Poskytnutí otevřeného přístupu k
vědeckým publikacím má potenciál přinést celkové výhody v podobě
návratnosti investic do výzkumu a vývoje a rovněž přinést úspory
vládám i organizacím financujícím výzkum, přičemž bude zároveň
existovat udržitelný systém šíření vědeckých publikací ve
střednědobém a dlouhodobém horizontu. Uvedené úspory závisejí na
způsobu zajištění otevřeného přístupu. Na způsobu
zajištění otevřeného přístupu závisejí rovněž přesné
dopady a rizika otevření přístupu k publikacím. Dopady vztahující se k širšímu přístupu k
výzkumným údajům a uchovávání publikací i údajů by byly
nejcitelnější na úrovni vlád a/nebo organizací financujících výzkum, které
by musely financovat další úsilí. Pravděpodobně by se dosáhlo výhod z
rozsahu, neboť elektronické infrastruktury potřebné k zajištění
přístupu typu Green Open Access lze zároveň využít k poskytování
lepšího přístupu k údajům a za účelem uchovávání. S ohledem
na nezávaznou povahu doporučení lze očekávat, že některé cíle by
byly splněny pouze částečně. Možnost 4: Jelikož politická opatření u možnosti s
právně nevynutitelnými předpisy by byla tatáž jako u možnosti
sbližování právních předpisů, očekává se, že by měly
v zásadě podobný dopad. Tato možnost se liší v tom, že praktická
realizace politik by trvala podstatně déle, protože vyžaduje legislativní
proces a fázi provádění na úrovni členských států. Tím by se
mohly výsledky této možnosti politiky oddálit. Ze srovnání různých možností politiky
vyplývá, že možnost 3 představuje nejvyváženější poměr
možností poskytování širšího a rychlejšího přístupu k vědeckým
informacím s přihlédnutím k tomu, jak se v uplynulých staletích
proměnila věda a vědecké publikování. Poskytla by jistou volnost
umožňující členským státům zohlednit svá vnitrostátní specifika
a všem zúčastněným stranám provést různá vylepšení. Aby se
vyrovnal ze své podstaty nezávazný charakter doporučení členským
státům, mělo by se stanovit podrobné sledování Komisí. 7. Sledování a hodnocení Klíčové
ukazatele pokroku směrem k dosažení vymezených cílů se budou hodnotit
v kontextu rámce EVP pomocí pravidelných zpráv členských států o
opatřeních, která v reakci na doporučení učinily. [1] http://europa.eu/press_room/pdf/complet_en_barroso___007_-_europe_2020_-_en_version.pdf. [2] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0056:FIN:CS:PDF. [3] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/intm/97236.pdf. [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:CS:PDF. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/111732.pdf. [6] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/innovation-union-communication_en.pdf. [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:CS:PDF. [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0808:FIN:cs:PDF. [9] Viz výsledky projektu PARSE.Insight. [10] Viz dokument Evropské komise (2011), „National Open Access
and Preservation Policies in Europe. Analysis of a questionnaire to the European
Research Area Committee.“ (Vnitrostátní politiky otevřeného přístupu
a uchovávání v Evropě. Analýza dotazníku pro Výbor pro Evropský
výzkumný prostor.) na adrese
http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/open-access-report-2011_en.pdf.