PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Rámec kvality stáží Průvodní dokument k Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst /* SWD/2012/0099 final */
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Rámec kvality stáží Průvodní dokument k Sdělení Komise Evropskému parlamentu,
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Na cestě k hospodářské obnově vedoucí
k intenzivnímu růstu pracovních míst OBSAH 1........... Úvod. 3 2........... Oblast
působnosti rámce. 4 3........... Úprava
a organizace stáží v členských státech. 4 4........... Na
cestě k rámci kvality stáží 8 5........... Další
postup. 10
Upozornění: Tento dokument je pracovním dokumentem útvarů Evropské
komise pro informační účely. Nepředstavuje oficiální postoj Komise k této
otázce, ani tento postoj nepředjímá. 1. Úvod Nezaměstnanost mladých lidí (ve
věku 15 až 24 let) se výrazně zvyšuje: od roku 2008 vzrostl
celkový počet nezaměstnaných mladých lidí v EU o milion. V EU-27 nyní nemůže
najít zaměstnání více než pět milionů mladých lidí mladších 25 let. V této situaci mohou při zlepšování
přístupu mladých lidí na trh práce hrát klíčovou úlohu stáže. Stáže mohou
překlenout rozdíl mezi teoretickými znalostmi získanými ve škole
a dovednostmi a schopnostmi, jež jsou zapotřebí v práci, a tak zvýšit
šance mladých lidí najít zaměstnání. Stáže však v některých případech nehrají svou
úlohu tak, jak by měly: již řadu let panují obavy ohledně kvality stáží.
Organizace „Génération précaire“[1] ve Francii
a „Generation Praktikum“[2] v Rakousku například vyslovily vážné obavy, že stáže mohou být ze
strany zaměstnavatelů zneužívány jako zdroj levné nebo volné pracovní síly a že
v mnoha případech nezajišťují první krok k důstojné a udržitelné práci. Tvrdí
se, že tato situace může vést k bludnému kruhu nestálého zaměstnání a
nejistoty. V některých členských státech založili mladí lidé iniciativy usilující
o zlepšení transparentnosti stáží[3]. V
roce 2010 přijal Evropský parlament zprávu z vlastního podnětu s názvem
„Podpora přístupu mladých lidí na trh práce, posílení statusu praktikantů,
stáží a odborné přípravy“[4] a vyzval Komisi, aby navrhla Evropskou chartu kvalitních stáží,
poskytla statistické údaje o stážích a uskutečnila srovnávací studii různých
systémů stáží v jednotlivých členských státech. Nedávno předložilo Evropské fórum mládeže
návrh Evropské charty stáží[5], který vychází z internetových konzultací s mladými lidmi. Z
výsledků konzultací vyplývá, že se v mnoha zemích zmenšuje význam vzdělávacího
rozměru stáží, přičemž se od stážistů vyžaduje, aby vykonávali úkoly, které
nepřispívají k pokroku v jejich profesním rozvoji. Komise uznává, že je nutné se těmito obavami
zabývat. V reakci na to bylo ve stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020
„Mládež v pohybu“[6] vydané v roce 2010 oznámeno, že Komise navrhne rámec kvality pro
stáže zahrnující jejich mezinárodní rozměr, úlohu sociálních partnerů a aspekty
související se sociální odpovědností podniků. V souladu s tímto závazkem
členské státy v závěrech Rady z června 2011 týkajících se
zaměstnanosti mládeže Komisi vyzvaly, aby poskytla metodiku pro kvalitní
stáže pomocí rámce pro zajišťování kvality v oblasti stáží[7]. Vzhledem k dalšímu zhoršování přístupu mladých
lidí na trh práce zahájila Komise v prosinci 2011 iniciativu
„Příležitosti pro mladé“[8]. Jedno z hlavních opatření iniciativy se týká podpory, kterou Komise
poskytuje členským státům za účelem účinnějšího využívání Evropského sociálního
fondu, mimo jiné také na podporu míst pro stážisty, jak tomu již je
v některých zemích. Ve zbývající části stávajícího programového období
bude Komise mimoto více podporovat kvalitní mezinárodní stáže v rámci programů
Erasmus a Leonardo da Vinci a pro program „Erasmus pro všechny“, který bude
zahájen v roce 2014, bude navrženo další zvýšení rozpočtu. Iniciativa
„Příležitosti pro mladé“ potvrzuje rovněž dřívější závazky Komise týkající se
předložení rámce kvality stáží v roce 2012. Na základě výše uvedených skutečností a s
ohledem na skutečnost, že zajištění kvalitních stáží vyžaduje zapojení všech
příslušných účastníků, v prvé řadě podniků, avšak rovněž vnitrostátních orgánů,
sociálních partnerů a zástupců mládeže a stážistů, předkládá GŘ pro
zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování toto stanovisko za účelem
konzultací se všemi zúčastněnými stranami. Cílem je zajistit potřebnou shodu
pro společné uznání rámce kvality stáží v podobě doporučení Rady, jež má být
přijato do konce roku 2012, jak je uvedeno ve sdělení Komise „Na cestě
k hospodářské obnově vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst“[9]. Tento pracovní dokument útvarů
Komise zavazuje pouze GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální
začleňování, a nikoli celou Komisi. Informace obsažené v tomto dokumentu jsou
určeny pouze pro účely konzultací a nepředstavují ani nepředjímají konečný
postoj, který Komise k danému tématu zaujme. 2. Oblast
působnosti rámce Společná evropská definice stáží
neexistuje a často dochází k záměně mezi pojmy stáž, odborná praxe a učňovská
příprava. Pro účely této iniciativy se bude používat pouze pojem „stáž“ s tím,
že odkazuje na: pracovní
praxi obsahující vzdělávací prvek (jako součást studijního programu, či
nikoli), která je časově omezená. Cílem těchto stáží je napomáhat při
vzdělávání stážisty za účelem přechodu do zaměstnání, a to poskytnutím
praktických zkušeností, znalostí a dovedností, které doplní jeho teoretické
vzdělání. Tato iniciativa se proto zaměřuje především na
stáže, které jsou součástí programů vysokoškolského vzdělávání, a rovněž na
stáže za účasti pouze stážisty a zaměstnavatele (obvykle po ukončení studia).
Iniciativa se vztahuje rovněž na mezinárodní stáže, netýká se však učňovské
přípravy. Ačkoliv má učňovská příprava podobné cíle jako
výše popsaná stáž, jedná se spíše o systematickou, dlouhodobou odbornou
přípravu na technická povolání, při níž se střídají doby strávené na pracovišti
a ve vzdělávací instituci nebo ve středisku odborné přípravy. V rámci
učňovské přípravy mimoto zaměstnavatel přebírá odpovědnost za zajištění odborné
přípravy vedoucí ke konkrétnímu povolání. 3. Úprava
a organizace stáží v členských státech Jako součást pilotního projektu iniciovaného
Evropským parlamentem zadala Komise studii týkající se „komplexního přehledu
organizace stáží v členských státech“ (dále jen „studie“). Tato studie bude k dispozici v
květnu 2012 a poskytne první úplný přehled o příslušných vnitrostátních
politikách a právních rámcích, nabídce, obsahu a kvalitě stáží. Níže jsou
uvedena hlavní předběžná zjištění. Přehled o úrovni vnitrostátních právních
předpisů Ve velkém počtu členských států buď neexistují
žádné předpisy, které by se výslovně zabývaly stážemi, nebo jsou velmi omezené,
případně jsou obsaženy v jiných právních předpisech – obvykle souvisejících se
vzděláváním a odbornou přípravou[10].
V členských státech, které mají zvláštní právní předpisy, jsou společné
vymezující znaky stáží tyto: i) obecný vzdělávací účel; ii) praktický
prvek vzdělávání; iii) dočasná povaha. Stáže začleněné do (vysokoškolských)
vzdělávacích programů jsou obvykle více regulované. Stáže nabízené
zaměstnavateli ad hoc, které mladí lidé využívají dobrovolně po ukončení
studia, jsou zpravidla méně regulované. V členských státech, v nichž jsou zavedena
formální opatření, se pravidla pro zajištění kvality stáží týkají především: ·
mzdy ·
sociálního zabezpečení ·
přístupu k odborné přípravě a její kvality ·
pracovních zkušeností stážisty ·
rizika nahrazování stálých zaměstnanců. U zvláštních povolání, u nichž je absolvování
povinných stáží součástí povinné odborné přípravy (obvykle
lékařství/ošetřovatelství, právo, pedagogika, architektura/projektování), jsou
téměř ve všech členských státech předpisy vypracovány profesními sdruženími.
Ani tyto předpisy však nezaručují vždy kvalitní stáže. Itálie například usiluje
o vysoce regulovaný rámec pro svobodná povolání, v praxi se však způsob, jakým
se stáže uskutečňují, od právních předpisů velmi liší. Přehled přístupu ke stážím / dostupnosti
stáží V Evropské unii je stážím a praktickým
pracovním zkušenostem věnována stále větší pozornost jako hlavním nástrojům,
které mají mladým nezaměstnaným osobám nebo mladým absolventům pomoci při
přechodu do zaměstnání[11].
V jižní a východní Evropě jsou tyto programy často (přinejmenším částečně)
podporovány z Evropského sociálního fondu. Cílem mnoha z nich je zvýšit
využívání stáží prostřednictvím dotací pro zaměstnavatele, příspěvku na platby
sociálního pojištění nebo náhrad a příspěvků poskytovaných přímo stážistům. Obecně existuje silný tlak na začleňování
stáží a praktické odborné přípravy do studijních programů, a to povinných či
nepovinných. U těchto druhů stáží je často monitorování a zajišťování
kvality zabezpečeno vzdělávacími institucemi, jednoznačnými učebními cíli a motivovanějšími
podniky. Těchto stáží je však nedostatek, a to kvůli nedostatečným vazbám mezi
vzdělávacími systémy a trhem práce a potížím malých a středních podniků při
uvolňování vnitřních zdrojů na řízení a vedení stážistů. V některých zemích se
na druhou stranu zaměstnavatelé obávají, že vzdělávací systém není schopen
uspokojit jejich potřeby v oblasti dovedností (EL, LV, RO, UK). To
jednoznačně vyžaduje lepší partnerství mezi podniky a vzdělávacími institucemi
v zájmu zvýšení počtu stáží jako součásti studijního programu. Zvláštní formou stáží jsou pracovní stáže v
zahraničí. Eurobarometr Mládež v pohybu (2011) ukazuje, že možnost učit
se v zahraničí mladým lidem pomáhá seznámit se s požadavky trhu práce v EU
a přizpůsobit se jim, rozvíjet nejen jazykové a zvláštní profesní a odborné
dovednosti, nýbrž rovněž „sociální dovednosti“, jako je týmová práce,
sebedůvěra a přizpůsobivost, které se považují za zásadní pro úspěšný
přechod ze školy do zaměstnání. Nedávno přijatá referenční úroveň mobility ve
vzdělávání[12]
stanoví ambiciózní cíle; v roce 2020 by mělo během studia alespoň
20 % absolventů vysokých škol a 6 % absolventů počátečního odborného
vzdělávání a přípravy strávit určité období studiem či odbornou přípravou
(včetně pracovních stáží) v zahraničí. Této referenční úrovně nemohou dosáhnout
samotné programy EU, nýbrž bude nezbytná značná podpora prostřednictvím
vnitrostátních opatření. Důležité je proto zajistit, aby tyto stáže byly
kvalitní a poskytly příslušné možnosti vzdělávání. Nedávná studie, kterou zadala Komise[13], potvrzuje nutnost jednat, aby
se usnadnila nadnárodní mobilita stážistů. Priority určené ve studii odkazují
na potřebu dalšího objasnění rozdílů mezi jednotlivými členskými státy
s ohledem na kontext, právní předpisy a regulaci, které ovlivňují
mezinárodní stáže, na lepší přístup k informacím a na zavedení konkrétnějších
požadavků a kritérií pro celkovou organizaci stáží v zahraničí. Hlavní nedostatky / záležitosti vyvolávající
obavy v souvislosti s kvalitou stáží Co se týká kvality stáží, v členských státech
se používají sporné praktiky s malými rozdíly podle druhu regulace. Ve všech
členských státech hlavní obavy souvisí s: ·
nízkou mzdou, nízkou ochranou a poměrně špatnými podmínkami, ·
nedostatečně kvalitním vzdělávacím obsahem, ·
využíváním stážistů k provádění běžné práce a ·
nahrazováním stálých pracovníků stážisty. V řadě zemí jsou obavy týkající se stáží
spojeny s obecnějšími obavami ohledně toho, že se mladí lidé ocitají v pasti
nejisté nebo nestálé práce (např. EL, ES, FR, IT, LT, PL, PT, UK). Zdá se
rovněž, že příčinou sporných praktik je zejména špatné postavení mladých lidí
na trhu práce, což zaměstnavatelům umožňuje „využívat“ osoby, které usilují o
nástup do zaměstnání. Tak je tomu obzvláště v zemích a odvětvích, v nichž se
zaměstnání snaží najít vysoký počet mladých lidí. V 19 členských státech je běžnou praxí
uzavírat smlouvy o stáži, požadavek na minimální mzdu však existuje pouze v
11 členských státech. Vzdělávací obsah stáže je s největší
pravděpodobností oficiálně vymezen v případě účasti vzdělávací instituce. U
stáží za účasti pouze stážisty a zaměstnavatele však vymezení vzdělávacího
obsahu často chybí. To nutně neznamená, že tyto pracovní stáže zcela postrádají
strukturu a obsah. Ve Spojeném království například mnoho zaměstnavatelů
dobrovolně nabídlo náležitě strukturované stáže s předem vymezeným obsahem. Z
důkazů však vyplývá vysoká míra variability v této oblasti. I v členských
státech, v nichž existuje předpis týkající se vymezení obsahu stáží (např. AT,
LU), panují obavy, že zaměstnavatelé ne vždy tato pravidla dodržují. Jednou z nejvíce znepokojivých záležitostí ve
vztahu ke stážím je neexistence náležité sociální ochrany (nejčastěji je
stážistům nabídnuto pouze zdravotní pojištění a v některých případech pojištění
pracovních rizik/úrazů). Je však třeba uvést, že stáže, které jsou součástí
vládou podporovaných programů, v rostoucí míře ukládají zaměstnavatelům
povinnost hradit příspěvky na sociální zabezpečení stážistů, a to zcela nebo
částečně prostřednictvím dotací (např. CY, EL, PL). Stážistům jsou obvykle nabízeny písemné
smlouvy o stáži, mezi jednotlivými zeměmi a odvětvími však existují velké
rozdíly v charakteristice těchto smluv (a tudíž v právech). Mimoto neexistuje
společná definice „náležité“ odměny. Neposkytování náhrady nebo nízká mzda
a možnost vykořisťování představují obecné obavy především v případě stáží na
otevřeném trhu a povinných programů odborné přípravy. Riziko nahrazování stálých zaměstnanců
stážisty je vyšší v členských státech s vysokou nezaměstnaností mladých lidí
a/nebo nepříznivými podmínkami pro mladé lidi na trhu práce (např. EL, ES, IT,
PT). Využívání stážistů jako volné pracovní síly je však stále častějším jevem
rovněž v ostatních zemích, kdy mladí lidé musí případně absolvovat několik
stáží, než najdou řádné zaměstnání. Zneužívání stážistů je běžnější tam, kde
neexistuje monitorování a jednoznačné cíle spojené se stážemi. Ze statistik
mimoto vyplývá značný rozdíl v odměňování žen a mužů během stáží,
přičemž neplacené nebo málo placené pracovní stáže absolvují především ženy. 4. Na
cestě k rámci kvality stáží V EU se zvyšuje informovanost o otázkách
kvality stáží a o jejich možném zneužívání a objevují se určité pokusy
zavést zvláštní rámce kvality s cílem zabývat se těmito záležitostmi (např. AT,
EL, FI, FR, IT a UK). K zvýšení kvality stáží v EU by mohl
velkou měrou přispět rámec kvality na úrovni EU, vypracovaný ve spolupráci se
zástupci vlád, sociálními partnery, mládežnickými organizacemi a všemi
ostatními důležitými zúčastněnými osobami. Prosazování kvalitních stáží
přispěje k splnění cílů strategie Evropa 2020, pokud jde o usnadnění
přechodů v rámci trhu práce a podporu a usnadnění
geografické mobility u mladých lidí. Níže uvedené body vycházejí ze zjištění studie
a stávajících osvědčených postupů v členských státech a bylo by je možno
uvážit při vypracovávání rámce: a) Uzavření smlouvy o stáži Studie týkající se „komplexního přehledu
organizace stáží v členských státech“ i dotazník Evropského fóra mládeže
uvádějí, že u velké části stáží (25 % osob, které odpověděly na dotazník
Evropského fóra mládeže) nebyla mezi stážistou a hostitelskou organizací
uzavřena smlouva. To vede k situaci, kdy stážista není chráněn zákonem, a hostitelská
organizace si nemůže být jistá, jaký bude příspěvek stážisty. Smlouva o stáži
by měla být základem všech stáží a měla by zahrnovat profesní a učební cíle,
dobu trvání a případně výši odměny/náhrady. Tyto požadavky se již uplatňují v
rámci dohod o odborné přípravě a závazku kvality v programech Erasmus a
Leonardo da Vinci. Jsou založeny na zásadách Evropské charty kvality mobility[14], kterou Evropský parlament a
členské státy přijaly v roce 2006. b) Vymezení profesních a učebních
cílů a odborné vedení / poradenství Stáže s náležitě vymezenými profesními a
učebními cíli s mnohem větší pravděpodobností obsahují užitečné vzdělávací
prvky a pomáhají tak stážistům najít zaměstnání po absolvování stáže. Kromě
potřeby jednoznačně vymezit profesní a učební cíle stáže by měl být
v hostitelské organizaci určen pro každého stážistu, který v organizaci
hostuje, osobní dohlížitel. Dohlížitel by měl sledovat pokrok stážisty a
vysvětlit mu obecné pracovní postupy a metody. Dohlížitel by měl stážistovi
poskytnout rovněž zpětnou vazbu ohledně jeho výkonu v podobě hodnocení v
polovině období a konečného hodnocení. c) Náležité uznávání stáží Ze shromážděných důkazů vyplývá, že stáže
velmi často končí bez náležitého osvědčení potvrzujícího znalosti, dovednosti a
schopnosti nabyté během stáže. Po dokončení stáže by měl stážista obdržet
osvědčení, v němž je uvedena doba trvání stáže a vzdělávací obsah, vykonávané
úkoly a rovněž osvojené znalosti, dovednosti a schopnosti. K zaznamenání
znalostí a dovedností získaných v jiné zemi lze za vhodný nástroj považovat
dokument Europass – mobilita[15]. d) Přiměřená doba trvání V rostoucí míře dochází k nahrazování
stálých pracovníků stážisty. K snížení této tendence je důležité jednoznačně
stanovit dobu trvání stáže, aby stáže mohly plnit svou úlohu jako nástroj
umožňující snadnější přechod na trh práce. Za vhodnou dobu se obecně považuje
trvání stáže od tří do šesti měsíců podle druhu stáže (součást programu
vzdělávání / odborné přípravy nebo stáž po dokončení studia). Pro určitá
povolání, jako jsou právníci, učitelé a lékaři, mohou platit výjimky. e) Náležitá sociální ochrana a
odměňování stážistů Jedním z nejvážnějších nahlášených problémů je
skutečnost, že stážisté často nemají v zemi, v níž se stáž uskutečňuje,
náležitou sociální ochranu (zejména zdravotní a úrazové pojištění). Kvalitní stáže nemusí být nutně placené. Během
doby studia stážistů mohou být vhodné neplacené stáže, má-li stážista sociální
pojištění. V těchto případech se doporučuje úhrada výdajů nebo jiná podpora
(např. cesta, strava a ubytování). V případě stáží po dokončení studia se
obecně doporučuje odměna, jelikož stážista již má diplom, který jej opravňuje k
výkonu určitého povolání, a nemá již status studenta. Málo placené nebo
neplacené stáže mimoto vedou k případům, kdy osoby, které nemají potřebné
finanční/rodinné atd. zázemí, přicházejí o tuto možnost získání pracovních
zkušeností. f) Transparentní informace o
právech a povinnostech Práva a povinnosti stážisty, zaměstnavatele a
případně vzdělávací instituce by měly být transparentní a jasné všem stranám.
Všem stranám podílejícím se na organizování a využívání stáží by měly být
snadno dostupné aktuální informace o právních a jiných předpisech platných na
evropské a vnitrostátní úrovni ve srovnatelném formátu. Ve všech členských
státech je jednou z hlavních překážek organizování mezinárodních stáží obtížný
přístup k spolehlivým a úplným informacím o těchto předpisech. 5. Další
postup Komise několikrát zmínila svůj závazek
týkající se předložení rámce kvality stáží. Tímto konzultačním dokumentem[16] připravuje GŘ pro
zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování půdu pro návrh Komise na
doporučení Rady týkající se takovéhoto rámce, který by měl být předložen do
konce roku 2012. Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby se
vyjádřily k hlavním výše zmíněným bodům, a zejména k: 1. oblasti působnosti iniciativy, 2. formě, jakou by tato iniciativa
měla mít na úrovni EU, a 3. hlavním prvkům, které určují
kvalitu stáže a které by měly být součástí rámce kvality. Odpovědi je možno zasílat na e-mailovou
adresu EMPL-QUALITY-STAGES@EC.EUROPA.EU Nemáte-li
přístup k internetu, můžete odpovědi zaslat na adresu Generálního ředitelství
Evropské komise pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti:
European Commission
Directorate-General for Employment, Social Affairs & Inclusion
Consultation on a Quality Framework for Traineeships
Unit C3
rue Joseph II 27
1040 Bruxelles/Brussel Lhůta pro odpověď:
11. červenec 2012 [1] www.generation-precaire.org [2] www.generation-praktikum.at [3] Např. v Itálii, viz www.repubblicadeglistagisti.it [4] Zpravodajka: paní Emilie Turunen, poslankyně Evropského
parlamentu, EP 2009/2221(INI), 14.6.2010. [5] www.qualityinternships.eu [6] KOM(2010) 477 v konečném znění, 15.9.2010. [7] Závěry Rady 11838/11 „Podpora zaměstnanosti mládeže v
zájmu dosažení cílů strategie Evropa 2020“; 17.6.2011. [8] KOM(2011) 933 v konečném znění, 20.12.2011. [9] KOM(2012) 173 v konečném znění, 18.4.2012. [10] Např. v AT, CY, CZ, DE, EL, IE, LU, MT, PL, PT, SK, UK. [11] Např. BE, CY, DK, EE, EL, ES, IE, FI, FR, HU, LT, LU, LV,
MT, NL, PT, PL, SE, UK. [12] Závěry Rady o referenční úrovni mobility ve vzdělávání:
2011/C372/08, Úř. věst. 20.12.2011. [13] Studie týkající se možného rámce pro usnadnění nadnárodní
mobility u pracovních stáží v podnicích (Study on a possible framework to
facilitate transnational mobility for placements at enterprises), GHK pro
Evropskou komisi, duben 2011. [14] Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18.
prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a
odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility, Úř. věst. L 394,
30.12.2006. [15] http://www.europass.ie/europass/euro_mob.html [16] Informace obsažené v tomto dokumentu nepředstavují ani
nepředjímají konečný postoj, který Komise k danému tématu zaujme.