Návrh DOPORUČENÍ RADY o zřízení záruky pro mladé lidi /* COM/2012/0729 final - 2012/0351 (NLE) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Vysoká a stále rostoucí
nezaměstnanost mladých lidí má pro naše hospodářství, společnost
i pro samotné mladé lidi velmi vážné důsledky. Míra nezaměstnanosti
mladých lidí v celé EU dosáhla (ve třetím čtvrtletí 2012) 22,7 %,
což je dvojnásobek míry nezaměstnanosti dospělých[1]. Zatím se žádný zvrat tohoto
trendu nedá očekávat. Kolem 5,5 milionu mladých lidí je
nezaměstnaných a více než 7,5 milionu mladších 25 let se řadí
k tzv. kategorii „NEET“ - tj. nepracují, ani se neúčastní
vzdělávání nebo odborné přípravy (not in employment, education
or training ). Kromě okamžitých
dopadů krize poškozuje společnost a stojí ji peníze rovněž
situace, kdy jsou mladí lidé, v jakékoli míře, nezaměstnaní a
nevěnují se žádné aktivitě. Dnes nás tato situace stojí hodně
peněz, které vyplácíme na dávkách a naopak ztrácíme na výdělcích a
daních, ale prodraží se nám i v budoucnu, protože povede
k řadě „trvalých následků“ s dlouhodobými negativními
dopady na budoucí úroveň příjmů, riziko nezaměstnanosti
v budoucnu, zdravotní stav, dobré životní podmínky a důchodové
rezervy. Evropa si nemůže dovolit mrhat talentem a nedbát o budoucnost. Již před začátkem
krize se hovořilo o tom, že je třeba přijmout nějaká
opatření a pomoci mladým lidem při přechodu ze školy do
zaměstnání. V roce 2005 se Rada v souvislosti s hlavními
směry politiky zaměstnanosti (2005–2008) dohodla, že by se měly
přijmout politiky zaručující, aby byl „každé nezaměstnané
osobě nabídnut nový začátek v průběhu šesti
měsíců nezaměstnanosti v případě mladých lidí“. V roce
2008 Rada toto období, pokud jde o mladé lidi, kteří ukončili školní
docházku, zkrátila, a měli by tak dostat nabídku zaměstnání
nejpozději do čtyř měsíců. Do roku 2010 se ohledně
těchto opatření v EU nic nedělo a Evropský parlament a
Evropské fórum mládeže se snažily prosadit, aby byla na úrovni EU zřízena
záruka pro mladé lidi. V rámci strategie Evropa
2020 a její stěžejní iniciativy Mládež v pohybu vyzvala Komise
členské státy, aby zajistily všem mladým lidem do čtyř
měsíců od doby, kdy ukončí školu, zaměstnání, další
vzdělávání nebo aktivační opatření jakožto „záruku pro mladé
lidi“. V letech 2011 a 2012 se
tyto výzvy opakovaly, konkrétně ze strany Evropské rady, Evropského
parlamentu a Evropského fóra mládeže, avšak bez konkrétního účinku. V balíčku týkajícím
se zaměstnanosti z dubna 2012 Komise uvedla, že do konce roku navrhne
doporučení Rady o záruce pro mladé lidi. Dne 29. června 2012
vyzvala Evropská rada členské státy k intenzivnějšímu úsilí o
větší zaměstnanost této skupiny obyvatel, „aby mladí lidé do
několika měsíců po ukončení školní docházky získali
kvalitní nabídku zaměstnání, možnost dalšího vzdělávání,
učňovské místo v podniku či stáž“. Podle závěrů Rady
může na tato opatření „poskytnout podporu ESF“ a „členské státy
by měly využívat možností financování dotací na dočasný nábor
pracovníků z Evropského sociálního fondu“. Komise v Roční analýze
růstu na rok 2013[2]
zdůraznila, že by členské státy měly zajistit přechod
mladých lidí ze školy na trh práce a vypracovat a provádět systém záruk
pro mladé lidi, který by každému mladému absolventu (do 25 let) zajistil
nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání nebo učňovského
programu či stáže do čtyř měsíců po ukončení
formálního vzdělávání nebo od začátku nezaměstnanosti. Takové systémy
mohou být spolufinancovány z prostředků Evropského sociálního fondu. Komise předkládá návrh
doporučení Rady, která se týkají zajištění nabídky kvalitního
zaměstnání, dalšího vzdělávání nebo odborné přípravy pro mladé
lidi do čtyř měsíců od doby, kdy ukončili formální
vzdělávání nebo se stali nezaměstnanými. V návrhu se rovněž
uvádí, jak by měl systém záruk pro mladé lidi fungovat. Zahrnuje
rovněž šest základních os: vytvořit silná partnerství se všemi
zúčastněnými stranami, zajistit včasný zásah a aktivaci, aby se
zabránilo tomu, aby se mladí zařadili do kategorie NEET, přijetí
podpůrných opatření umožňujících začlenění na trh
práce, plné využití financí EU za tímto účelem, posuzování a neustálé
zlepšování systému záruk pro mladé lidi a rychlé provádění tohoto systému.
V návrhu se rovněž uvádí, jakým způsobem podpoří práci
členských států Komise: rámec pro financování EU, výměna
osvědčených postupů mezi členskými státy, sledování
postupů členských států v rámci provádění evropského
semestru a podpora činností zvyšujících povědomí o možnostech
v této oblasti. Návrh doplňuje pracovní
dokument útvarů Komise, který podrobněji popisuje, v čem
spočívá záruka pro mladé lidi, uvádí náklady a přínosy systému a
popisuje konkrétní kroky, které jsou k úspěšnému provedení záruky pro
mladé lidi nezbytné. V příloze dále vyjmenovává, které politiky
podporující mladé lidi již fungují v 27 členských státech a
Chorvatsku a odráží různé výchozí pozice těchto zemí při zavádění
úplných systémů záruk pro mladé lidi. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Dánské předsednictví
uspořádalo během neformálního setkání ministrů práce a
sociálních věcí v Horsens ve dnech 24.–25. dubna 2012 seminář o
způsobech provedení záruky pro mladé lidi. Na tomto setkání bylo
zdůrazněno, že politiky vzdělávání a odborné přípravy by
měly být v souladu s politikou zaměstnanosti, že by se
mělo úsilí zaměřit na problematické skupiny, zejména osoby bez
kvalifikace či dokladu o dosaženém vzdělání, a že by se měla vypracovat
opatření přímo na míru situaci v jednotlivých členských
státech a konkrétním problémům. Ministři došli rovněž
k závěru, že orgány veřejné správy musí mladým lidem, zejména
těm nejzranitelnějším, poskytnout podporu, ale že také mladí lidé by
se měli zavázat k určitým povinnostem a odpovědnosti. Jako
možný zdroj financí byl zmíněn Evropský sociální fond, zejména
s ohledem na potřebu provést úsporná opatření / opatření fiskální
konsolidace. Součástí každoročního
dotazníku zasílaného síti veřejných služeb zaměstnanosti ohledně
jejich kapacity pro přizpůsobení se krizi byl v lednu 2012 modul
týkající se kroků přijatých za účelem potírání
nezaměstnanosti mladých lidí. K odpovědím se přihlédlo
při přípravě pracovního dokumentu útvarů Komise, jenž
doplňuje tento dokument. V červnu 2012 byli
členové této sítě na setkání vedení sítě veřejných služeb
zaměstnanosti v rámci dánského předsednictví požádáni, aby
podali zprávu o vývoji od ledna 2012, zejména pokud jde o mladé lidi. Ve dnech 19.–20. června
2012 se o iniciativě zřídit záruku pro mladé lidi diskutovalo se
sociálními partnery, a to v návaznosti na balíček týkající se
zaměstnanosti. Na konferenci
„Zaměstnanost v Evropě“[3],
která se konala ve dnech 6.–7. září 2012 v Bruselu a jíž se
zúčastnily všechny relevantní zúčastněné strany,
včetně sociálních parterů a organizací mladých, vyjádřila
velká většina přednášejících podporu zřízení záruky pro mladé
lidi prostřednictvím EU a uznali, že mladým lidem je třeba umožnit
dobrý start do života, a to hlavně v těžkých obdobích, jaké
zrovna prožíváme. V září 2012 se
setkali představitelé Evropského fóra mládeže a sociální partneři z
různých odvětví. O iniciativě záruky pro
mladé lidi se se sociálními partnery hovořilo také 23. října 2012 ve
výboru pro sociální dialog. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Právní základ: Vhodným právním základem pro přijetí doporučení
ohledně návrhu záruky pro mladé lidi, která spadá do politiky
zaměstnanosti (hlava IX SFEU), je článek 292 SFEU. Pravomoci Unie
ohledně politik zaměstnanosti jsou stanoveny v hlavě IX
SFEU, která nestanoví konkrétní právní základ pro přijetí doporučení.
Pouze článek 149 SFEU předpokládá „stimulační opatření ke
spolupráci mezi členskými státy a k podpoře jejich činnosti v
oblasti zaměstnanosti prostřednictvím podnětů, které mají
za cíl rozvíjet výměnu informací a osvědčených zkušeností“,
která však nejsou předmětem tohoto doporučení. Subsidiarita a
proporcionalita: Komise a členské státy jsou
znepokojeny současnou situací mladých lidí na trhu práce a jejím neustálým
zhoršováním. Celá Evropa trpí vysokou nezaměstnaností mladých: náklady na
ni jsou vysoké teď a budou nás provázet i v budoucnu. Úspory, jichž
bude dosaženo prostřednictvím záruky pro mladé lidi, přesahují pouhé
úspory na výdajích za sociální zabezpečení. Zamezíme-li
nezaměstnanosti a ztrátě kvalifikací, dosáhneme dlouhodobého
prospěchu pro mladé lidi a celé hospodářství, a to díky nižší
nezaměstnanosti v průběhu celého života, vyšším
příjmům (a tím pádem vyšším příjmům na daních a příspěvcích
sociálního zabezpečení) a menším sociálním a zdravotním problémům[4]. Poté, co řada politických
výzev ze strany Rady a Evropského parlamentu ke zřízení systému záruk pro
mladé lidi zůstala nevyslyšena, je nyní nezbytné vydat toto
doporučení pro členské státy. Dosud přijal opatření
k provedení celého systému záruk pro mladé lidi jen malý počet
členských států. Díky pokynům na úrovni EU
k nástrojům, jimiž lze dosáhnout účinnosti systému záruk pro
mladé lidi, budou moci členské státy co nejlépe využít fondů
soudržnosti a zejména Evropského sociálního fondu, a řešit tak problém
nezaměstnanosti a nečinnosti mladých. Návrh zohledňuje, že
rozdílné podmínky v jednotlivých členských státech (nebo
v jejich regionech či místních celcích) by mohly vést
k rozdílnému zavedení a dalšímu provádění systému. 4. ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY Nevztahuje se na tento návrh. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Nevztahuje se na tento návrh. 2012/0351 (NLE) Návrh DOPORUČENÍ RADY o zřízení záruky pro mladé lidi RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na článek 292 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Investice do lidského
kapitálu mladých Evropanů přinese dlouhodobý prospěch a
přispěje k udržitelnému hospodářskému růstu
podporujícímu začlenění. Evropa bude moci plně využít
přínos aktivní, inovativní a vzdělané pracovní síly a
současně zamezí obrovským výdajům na mladé lidi, kteří
nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy
(NEET). Ty v současné době dosahují 1,2 % HDP[5]. (2) Krize zasáhla obzvláště
tvrdě mladé lidi. Jsou zranitelní, protože se nacházejí
v přechodném životním období, nemají odborné zkušenosti, někdy
nemají dostatečné vzdělání, často se na ně nevztahuje
dostatečné sociální zabezpečení, mají omezený přístup
k financím a jsou vystaveni nejistým pracovním podmínkám. Málo placené a
nejisté zaměstnání mají častěji mladé ženy. Mladí rodiče,
zejména matky, zase postrádají odpovídající opatření vyrovnávající
pracovní a rodinný život. Někteří mladí lidé jsou kromě toho
určitým způsobem znevýhodněni nebo jim hrozí diskriminace. Proto
je třeba přijmout vhodná opatření, jež jim pomohou. (3) V Evropě je 7,5
milionu mladých lidí spadajících do kategorie NEET, což je 12,9 % mladých
Evropanů (ve věku 15–24 let). Mnozí z nich mají pouze nižší
sekundární vzdělání, předčasně opustili vzdělávání a
odbornou přípravu a často se jedná o migranty nebo lidi ze
znevýhodněných komunit. Pojem NEET zahrnuje různé podskupiny mladých
lidí s různými potřebami. (4) Celkem 30,1 %
nezaměstnaných mladých lidí ve věku do 25 let nemá práci již déle než
dvanáct měsíců. Stále vyšší počet mladých navíc aktivně
zaměstnání nehledá, čímž se mohou ochudit o strukturální podporu
usnadňující návrat na trh práce. Z výzkumů vyplývá, že
nezaměstnanost mladých může zanechat „trvalé následky“ –
v budoucnu jsou tito lidé nezaměstnaností více ohroženi,
vydělávají méně a mají menší chuť založit rodinu, což vede
k negativním demografickým trendům, a společnost na druhé
straně ztrácí lidský kapitál a chudoba se přenáší z generace na
generaci. (5) Zárukou pro mladé lidi je zde
myšlena kvalitní nabídka zaměstnání, dalšího vzdělávání,
učňovského programu nebo stáže pro mladé lidi, kterou by měli
obdržet do čtyř měsíců od začátku nezaměstnanosti
či od ukončení formálního vzdělávání. (6) Tato záruka přispívá ke
splnění tří cílů strategie Evropa 2020, konkrétně že
75 % lidí ve věku 20–64 let má mít zaměstnání, míra osob
předčasně ukončujících vzdělávání má být pod 10 % a
alespoň 20 milionů lidí se má vymanit z chudoby a sociálního
vyloučení. (7) Hlavní směry politik
zaměstnanosti členských států[6],
zejména hlavní směry 7 a 8, vyzývají členské státy, aby
podpořily začleňování mladých lidí na trh práce a pomohly jim,
zvláště těm v kategorii NEET, ve spolupráci se sociálními
partnery najít první zaměstnání, získat pracovní zkušenosti nebo zahájit
další studium nebo odbornou přípravu, včetně vyučení, a aby
rychle zasáhly, pokud mladí lidé ztratí práci. (8) Již v roce 2005 se Rada
v souvislosti s hlavními směry politiky zaměstnanosti[7] (2005–2008) dohodla, že by
měl být „každé nezaměstnané osobě nabídnut nový začátek v
průběhu šesti měsíců nezaměstnanosti v
případě mladých lidí“. V roce 2008[8] Rada toto období v
případě mladých lidí, kteří ukončili školní docházku,
zkrátila, a měli by tak dostat nabídku zaměstnání nejpozději do
čtyř měsíců. (9) V usnesení o
podpoře přístupu mládeže na trh práce, posílení statusu
praktikantů, stáží a odborné přípravy[9]
z roku 2010 vyzval Evropský parlament Evropskou komisi, členské
státy, sociální partnery a další zúčastněné strany, aby vnitrostátní
politiky trhu práce, vzdělávání a odborné přípravy doplnila
ještě záruka pro mladé lidi. Zajistilo by se tak každému mladému
člověku v EU právo na to, aby mu bylo nejpozději po čtyřech
měsících nezaměstnanosti nabídnuto zaměstnání,
učňovský program, další vzdělávání nebo kombinovaná práce a
učení. (10) Komise ve svém sdělení
z roku 2010 Mládež v pohybu členské státy vyzvala, aby záruku
pro mladé lidi zavedly – zatím se uplatňuje velmi omezeně. Toto
doporučení připomíná, že členské státy by se měly snažit
tohoto cíle dosáhnout, a pomáhá dotčený systém naplánovat, provádět a
zhodnotit. (11) V závěrech Rady
z června 2011 „Podpora zaměstnanosti mládeže v zájmu dosažení
cílů strategie Evropa 2020“ byly členské státy vyzvány, aby jednaly
rychle a mladým lidem, kteří nemají zaměstnání a neúčastní se
ani vzdělávání nebo odborné přípravy, včetně lidí,
kteří školní docházku opustili předčasně, nabízely další
vzdělávání, (opětovnou) odbornou přípravu nebo aktivační
opatření. Pomohlo by to při plnění cíle, kterým je dostat tyto
lidi v co nejkratší možné době zpět do vzdělávacího procesu,
odborné přípravy nebo na trh práce a snížit počet lidí ohrožovaných
chudobou, diskriminací a sociálním vyloučením. (12) V červnu 2011 se
doporučení Rady[10]
o politikách snížení míry předčasného ukončování školní docházky
zaměřilo na vypracování komplexních průřezových politik
vycházejících z poznatků a zahrnujících opatření na
opětovné zapojení lidí, kteří předčasně ukončili
vzdělávání, a na posílení vazby mezi systémy vzdělávání a odborné
přípravy a trhem práce. (13) Evropský parlament při
přípravě rozpočtu na rok 2012 tento přístup podpořil a
požádal Komisi o provedení přípravných kroků k zavedení záruk
pro mladé lidi v členských státech. (14) Komise ve svém balíčku týkajícím
se zaměstnanosti „Na cestě k hospodářské obnově vedoucí k
intenzivnímu růstu pracovních míst[11]“
vyzvala členské státy, sociální partnery a jiné zúčastněné
strany, aby aktivně řešili stávající problémy v oblasti
zaměstnanosti v EU, a to zejména pokud jde o nezaměstnanost
mladých. Komise klade důraz na značný potenciál, který má k
vytváření pracovních míst zelená ekonomika, zdravotní a sociální péče
a odvětví IKT, a za tímto účelem vydala tři navazující
doprovodné akční plány. Komise poté rovněž stanovila šest prioritních
os průmyslových inovací, které mohou pomoci při přechodu na
nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů[12]. V balíčku týkajícím
se zaměstnanosti Komise rovněž zdůraznila, že významnou roli, a
to i pro mladé lidi, hraje podpora podnikavosti, zlepšení dostupnosti
podpůrných služeb a mikrofinancování při zakládání podniku a zavedení
systémů, jež změní dávky v nezaměstnanosti na granty na podporu
zakládání nových podniků. Kromě toho balíček navrhuje využití
mzdových subvencí, které mají zvýšit čistou míru nově uzavíraných
pracovních smluv, cíleného omezení daňového zatížení práce (zejména příspěvků
na sociální zabezpečení ze strany zaměstnavatelů) s cílem
zvýšit zaměstnanost a vyvážených reforem právních předpisů na
ochranu zaměstnanosti, což by mohlo mladým lidem usnadnit přístup ke
kvalitnímu zaměstnání. (15) V květnu 2012 vyzval
Evropský parlament[13]
členské státy, aby na národní úrovni přijaly rychlá a konkrétní
opatření zajišťující mladým lidem do čtyř měsíců
od ukončení školy buď slušnou práci, nebo další vzdělávání
či odbornou přípravu. Parlament zdůraznil, že systém záruk pro
mladé lidi by měl být právně vymahatelný, má-li skutečně
zlepšit situaci mladých lidí, kteří nemají práci, ani se neúčastní
vzdělávání či odborné přípravy, a má-li se vyřešit problém
nezaměstnanosti mladých v EU. (16) Dne
29. června 2012 vyzvala Evropská rada k intenzivnějšímu úsilí o
větší zaměstnanost této skupiny obyvatel, „aby mladí lidé do
několika měsíců po ukončení školní docházky získali
kvalitní nabídku zaměstnání, možnost dalšího vzdělávání,
učňovské místo v podniku či stáž“. Podle závěrů Rady
může na tato opatření poskytnout podporu ESF a členské státy by
měly využívat možností financování dotací na dočasný nábor pracovníků
z Evropského sociálního fondu. (17) Ve sdělení Komise ze dne
20. listopadu 2012 o přehodnocení vzdělávání[14] je uveden přínos EU
v této záležitosti ze vzdělávacího hlediska. Zabývá se hlavními
otázkami kolem reformy a účinnosti systémů vzdělávání a odborné
přípravy tak, aby nabízené dovednosti odpovídaly stávajícím i budoucím
potřebám trhu práce, podnítily se otevřené a flexibilní způsoby
učení a všechny zúčastněné strany účinně
spolupracovaly, a to i v oblasti financování. (18) Komise v Roční analýze
růstu na rok 2013[15]
zdůraznila, že by členské státy měly zajistit přechod
mladých lidí ze školy na trh práce a vypracovat a provádět systém záruk
pro mladé lidi, který by každému mladému absolventu (do 25 let) zajistil
nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání nebo učňovského
programu či stáže do čtyř měsíců po ukončení
formálního vzdělávání nebo od začátku nezaměstnanosti. (19) Záruka pro mladé lidi by
měla být provedena prostřednictvím systému sestávajícího
z podpůrných opatření a měla by být uzpůsobena
národním, regionálním a místním podmínkám. Tato opatření můžeme
rozdělit do šesti hlavních os: budování přístupů založených
na partnerství, včasný zásah a aktivace, podpůrná opatření
umožňující začlenit se na trh práce, využití strukturálních
fondů EU, posouzení a neustálé zlepšování tohoto systému a jeho rychlé
provedení. Cílem těchto opatření je zabránit předčasnému
ukončování školní docházky, podpora zaměstnatelnosti a
odstranění praktických překážek zaměstnanosti. Lze na ně
čerpat podporu ze strukturálních fondů EU a měla by být
průběžně sledována a optimalizována. (20) Pro zvýšení kvality pracovních
příležitostí, učňovských programů a stáží hraje zásadní
úlohu účinná koordinace a partnerství napříč různými oblastmi
politik (zaměstnání, vzdělávání, mládež, sociální věci a další). (21) Systém záruk pro mladé lidi
musí přihlédnout k rozmanitosti a různým výchozím situacím
jednotlivých členských států, pokud jde o úroveň
nezaměstnanosti mladých, institucionální organizaci a kapacitu různých
aktérů na trhu práce. Měla by se rovněž vzít na vědomí
různá situace veřejných rozpočtů a finanční
překážky při rozdělování zdrojů[16]. Komise v Roční analýze
růstu na rok 2013 uvádí, že by se měly stát prioritou a měly by
být pokud možno posíleny investice do vzdělávání a současně by
se měla zajistit efektivnost těchto výdajů. Zvláštní pozornost
je třeba věnovat tomu, aby se zachovalo či rozšířilo
pokrytí a účinnost služeb zaměstnanosti a aktivních politik trhu
práce, jako je odborná příprava nezaměstnaných a systémy záruk pro
mladé lidi. Vytvoření tohoto systému má význam z dlouhodobého
hlediska, ale v krátkodobém výhledu musíme reagovat také na dramatické
dopady hospodářské krize na pracovní trh,
DOPORUČUJE ČLENSKÝM
STÁTŮM,
(1)
aby zajistily, že všichni mladí lidé do 25 let
obdrží do čtyř měsíců od začátku nezaměstnanosti
či od ukončení formálního vzdělávání kvalitní nabídku
zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovského programu nebo
stáže. Při přípravě systému záruk pro
mladé lidi zváží členské státy průřezové problémy, jako je
například skutečnost, že mladí lidé nejsou homogenní skupina
z téhož sociálního prostředí, a také zásady vzájemných povinností a
nutnost zaměřit se na riziko cyklické nečinnosti. Systémy záruk pro mladé lidi budou vycházet
z následujících pokynů v souladu s národními, regionálními
a místními podmínkami a zohlední také pohlaví a diverzitu cílových mladých
lidí: Budování přístupů založených na
partnerství (2)
Stanovit, který veřejný orgán má zřídit a
řídit systém záruk pro mladé lidi a koordinovat partnerství na všech
úrovních a ve všech odvětvích. (3)
Zajistit, aby mladí lidé měli kompletní
informace o dostupných službách a podpoře, prostřednictvím užší
spolupráce mezi službami zaměstnanosti, poskytovateli poradenství v
otázkách zaměstnání, vzdělávacími institucemi a službami podpory
mladých a plným využitím všech příslušných informačních kanálů. (4)
Posílit partnerství mezi zaměstnavateli a
příslušnými aktéry na trhu práce (služby zaměstnanosti, různé
úrovně státní správy, odbory a služby zaměřené na mladé lidi)
s cílem zlepšit pracovní příležitosti a možnosti učňovského
vzdělávání a stáží pro mladé lidi. (5)
Navazovat partnerství mezi veřejnými a
soukromými službami zaměstnanosti, službami poradenství v oblasti
zaměstnání a s dalšími specializovanými službami zaměřenými
na mladé lidi (neziskové organizace, centra pro mládež a sdružení mladých
lidí), jež usměrňují bezproblémový přechod
z nezaměstnanosti, nečinnosti či vzdělávání do práce. (6)
Zajistit aktivní zapojení sociálních partnerů
na všech úrovních při přípravě a provádění politik
zaměřených na mladé lidi; podporovat synergie v rámci jejich
iniciativ k rozvoji učňovských programů a stáží. (7)
Zajistit zapojení zástupců mladých lidí a/nebo
organizací mladých při přípravě a provádění systému záruk
pro mladé lidi, aby byly poskytované služby přizpůsobeny
potřebám jejich příjemců a aby tito zástupci šířili
osvětu o tomto systému. Včasný zásah a aktivace (8)
Vypracovat účinné strategie, jež mladé lidi
přivedou ke službám zaměstnanosti, se zaměřením na mladé
zranitelné osoby, jež čelí několika překážkám (jako je sociální
vyloučení, chudoba nebo diskriminace), a na osoby z kategorie NEET.
Přitom je třeba vzít ohled na různá zázemí, z nichž tito
lidé pocházejí (poznamenaná zejména chudobou, postižením, nízkým dosaženým vzděláním
nebo příslušností k etnické menšině nebo
přistěhovalecké skupině). (9)
V zájmu lepší podpory mladých lidí a
vyřešení potenciálního nedostatku povědomí o stávajících nabídkách
zvážit založení kontaktních míst, tj., organizací, které by zajišťovaly
koordinaci všech dotčených institucí a organizací, zejména s orgánem
státní správy odpovědným za řízení systému záruk pro mladé lidi, aby
mohly sdílet informace o mladých lidech končících vzdělání a
především o těch, kterým hrozí, že nenajdou místo nebo nebudou dále
studovat. (10)
Umožnit službám zaměstnanosti poskytovat
společně s ostatními partnerskými subjekty podporujícími mladé
lidi v počáteční fázi personalizované poradenství a
vytvářet individuální akční plán, včetně individuálních systémů
podpory připravených na míru, a to vždy za dodržení zásady vzájemných
povinností. Podpůrná opatření
k začlenění na trh práce Zvyšování kvalifikace (11)
Nabídnout osobám, jež předčasně
ukončily školní docházku, a mladých lidem s nízkou kvalifikací
možnost vrátit se do vzdělávacího systému nebo se zapojit do
vzdělávacích programů druhé šance, jejichž učební prostředí
odpovídá specifickým potřebám frekventantů a umožňuje jim
doplnit si chybějící kvalifikaci. (12)
Zajistit, aby veškeré činnosti organizované
v rámci systému záruk pro mladé lidi a zaměřené na zvýšení
kvalifikace a kompetencí napomáhaly řešit stávající nesoulad mezi nabídkou
kvalifikací a jejich poptávkou a potřeby poptávky trhu práce, zejména
v souvislosti s ekologickým hospodářstvím, IKT a odvětvím
zdravotní péče. (13)
Zajistit, aby do zvyšování kvalifikací a kompetencí
spadaly také digitální kompetence a znalost IKT. Podporovat status odborných
znalostí a kompetencí tím, že učební plány a certifikace v oblasti
IKT budou odpovídat normám a budou mezinárodně srovnatelné. (14)
Podporovat (základní a střední) školy, střediska
odborné přípravy a služby zaměstnanosti, aby podporovaly a
poskytovaly mladým lidem průběžné poradenství o podnikání a
samostatné výdělečné činnosti například
prostřednictvím kurzů podnikání. (15)
Zajistit, aby se uznávaly kvalifikace, znalosti a
kompetence získané v neformálním a informálním učení a aby se
ocenilo, že zvyšují šance uchazečů na trhu práce. Opatření související s trhem
práce (16)
Snížit nemzdové náklady práce, aby se zvýšily
vyhlídky mladých lidí na získání zaměstnání. (17)
Využít v souladu s platnými pravidly pro
státní podporu cílených a dobře propracovaných subvencí na platy a
nabírání pracovní síly, které by podnítily zaměstnavatele
k vytváření nových možností pro mladé lidi, jako jsou
učňovské programy, stáže nebo umístění do zaměstnání, a to
zejména pro lidi, kteří jsou trhu práce nejvíce vzdáleni. (18)
Podporovat pracovní mobilitu tím, že se mladým
lidem předají informace o nabídkách zaměstnání, stáží a
učňovských programů a také o dostupné podpoře
v různých oblastech, regionech a zemích, např.
prostřednictvím služeb a systémů, jako je EURES, který lidi motivuje
k mobilitě a práci v rámci celé EU. Pomáhat mladým lidem, kteří
si najdou práci v jiné oblasti nebo v jiném členském státě,
aby se lépe přizpůsobili novému prostředí. (19)
Poskytovat více podpory zakládání podniků,
například díky užší spolupráci mezi službami zaměstnanosti a
poskytovateli podpory podnikání a (mikro)financování. (20)
Posílit mechanismus na podporu mladých lidí,
kteří vypadnou z aktivačního systému, a nemají tak už nárok na
dávky a jiné výhody. Využití strukturálních fondů EU (21)
Plně a optimálně využívat finančních
nástrojů politiky soudržnosti v příštím období 2014–2020 na
podporu zřízení systému záruk pro mladé lidi. V této souvislosti
zajistit, aby se podpora vypracování a provedení výše uvedených opatření
stala prioritou a získala potřebné finance. Zahrnout je třeba i
možnost financování subvencí z Evropského sociálního fondu na cílené
nabírání nových zaměstnanců. Rovněž co nejvíce využít
zbývajících finančních prostředků vyčleněných na
programové období 2007–2013. (22)
V souvislosti s přípravou na období
2014–2020 je třeba ve smlouvách o partnerství věnovat zvýšenou
pozornost konkrétním cílům ohledně provedení systému záruk pro mladé
lidi a v operačních programech popsat opatření, která získají
podporu v rámci příslušných investičních priorit ESF, zejména
činnosti týkající se udržitelné integrace mladých lidí z kategorie
NEET na trh práce a podpory mladých podnikatelů a sociálních podniků
a jejich případného přínosu ke konkrétním cílům. Posouzení a neustálé zlepšování systému (23)
Sledovat a hodnotit všechny kroky a programy
týkající se záruky pro mladé lidi, aby se mohlo přistoupit
k vypracování politik a zásahů na základě důkazů a
zkušeností, co kde a kdy funguje, čímž se zajistí účinné využití
zdrojů a pozitivní návratnost investic. Udržovat aktuální přehled
toho, kolik finančních prostředků bylo přiděleno na
zavedení a provádění záruky pro mladé lidi, zejména v rámci
operačních programů politiky soudržnosti. (24)
Podporovat vzájemné učení na národní,
regionální a místní úrovni mezi všemi stranami, jež se podílejí na boji proti
nezaměstnanosti mladých, s cílem vylepšit strukturu a účinek
budoucích systémů záruk pro mladé lidi. Plně využít výsledků
projektů, jež získají podporu v průběhu přípravných
akcí systému záruk pro mladé lidi. (25)
Posílit kapacity všech zúčastněných
stran, včetně příslušných služeb zaměstnanosti, jež se
podílejí na vytváření, provádění a hodnocení systému záruk pro mladé
lidi, s cílem eliminovat jakékoli vnitřní či vnější
překážky politiky a rozvoje tohoto systému. Provádění systému podpory pro mladé
lidi (26)
Provést co nejdříve systémy záruk pro mladé
lidi a zajistit, aby byly řádně začleněny do budoucích
spolufinancovaných programů EU, nejlépe od začátku víceletého
finančního rámce na období 2014–2020,
BERE NA VĚDOMÍ, ŽE KOMISE:
Financování (27)
V souladu s příslušnými
investičními prioritami Evropského sociálního fondu na programové období
2014–2020 podnítí členské státy, aby co nejlépe využívaly
prostředků z ESF na podporu zavedení a provádění systému
záruk pro mladé lidi jakožto politického nástroje boje proti
nezaměstnanosti a sociálnímu vyloučení mladých a prevence tohoto
jevu. (28)
Podpoří vytváření programu v rámci
fondů společného strategického rámce (Evropský sociální fond,
Evropský fond pro rozvoj venkova, Fond soudržnosti, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a
rybářský fond), a to rovněž prostřednictvím vzájemného
učení, vytváření sítí a technické pomoci. Osvědčené postupy (29)
Plně využije nového programu pro sociální
změny a inovace ke sběru osvědčených postupů
v souvislosti s systémem záruk pro mladé lidi na národní, regionální
a místní úrovni. (30)
Využije programu vzájemného učení
v oblasti evropské strategie zaměstnanosti k podpoře
členských států, aby sdílely své zkušenosti a vyměňovaly si
osvědčené postupy. Sledování (31)
Nadále pravidelně sleduje vývoj v oblasti
přípravy, provádění a výsledků systému záruk pro mladé lidi a
podává o nich zprávy v rámci ročního pracovního programu evropské sítě
veřejných služeb zaměstnanosti. (32)
Sleduje provádění tohoto doporučení a
prostřednictvím výboru pro zaměstnanost zavede vícestranný dohled nad
prováděním systému záruk pro mladé lidi v rámci evropského semestru,
přičemž provede analýzu dopadu uplatňovaných politik a
zaměří se, pokud možno, na doporučení pro jednotlivé
členské státy. Zvyšování povědomí (33)
Podpoří činnosti vedoucí ke zvýšení
povědomí o zřizování záruk pro mladé lidi mezi členskými státy
za využití Evropského portálu pro mládež a zejména jeho informačních
kampaní. V Bruselu dne Za
Radu předseda [1] Hlavní ukazatele šetření pracovních sil Eurostatu,
údaje očištěné od sezónních vlivů, mladí lidé jsou definováni
jako mladší 25 let, dospělí jako osoby starší 25 let. [2] COM(2012) 750, 28.11.2012. [3] Další
informace: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=88&eventsId=641 [4] Další informace o poměru nákladů a
přínosů provedení systému záruk pro mladé lidi naleznete
v doprovodném pracovním dokumentu úvarů Komise. [5] Eurofound (2012) NEETs – Young people not in employment,
education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe
(NEET - mladí lidé, kteří nemají zaměstnání, ani se neúčastní
vzdělávání či odborné přípravy: charakteristika, náklady a
politická řešení v Evropě) Úřad pro publikace Evropské unie,
Lucemburk. [6] Rozhodnutí Rady 2010/707/EU – Úř. věst. L
308/46, 24.11.2010. [7] Rozhodnutí Rady 2005/600/ES – Úř. věst. L
205/21, 6.8.2005. [8] Rozhodnutí Rady 2008/618/ES o hlavních směrech
politik zaměstnanosti (2008–2010) – Úř. věst. L 198/51,
26.7.2008. [9] P7-TA(2010) 0262 ze dne 6. července 2010. [10] Úř. věst. C 191/01, 1.7.2011. [11] COM(2012) 173, 18.4.2012. [12] COM(2012) 582, 10.10.2012. [13] Usnesení Evropského parlamentu o iniciativě
„Příležitosti pro mladé“ (2012/2617(RSP)), 24.5.2012. [14] COM(2012) 669, 20.11.2012. [15] COM(2012) 750, 28.11.2012. [16] Výdaje na záruku pro mladé lidi nespadají v národních
účtech do kategorie tvorby hrubého fixního kapitálu.