Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES /* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 29. června 2011 Komise přijala
návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020[1]: rozpočet pro plnění
strategie Evropa 2020, navrhující mj. i nový program Clo. Program Clo 2020
přispěje k provádění strategie Evropa 2020 pro
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[2], neboť posiluje fungování
celní unie. Celní unie hájí
finanční zájmy Unie a jejích členských států vybíráním cel,
poplatků a daní[3].
Zajišťuje, aby zboží pocházející ze třetích zemí bylo v souladu
s právními předpisy Unie předtím, než se dostane v Unii do
volného oběhu. To s sebou nese každodenní správu velkých objemů
obchodu (každou sekundu se zpracovává 7 celních prohlášení), což vyžaduje, aby
celní orgány nalezly rovnováhu mezi usnadněním obchodu pro podniky a
ochranou občanů proti rizikům ohrožujícím jejich
bezpečnost. Toho lze dosáhnout pouze za pomoci intenzivní
operační spolupráce mezi orgány celní správy jednotlivých členských
států, mezi těmito správami a dalšími orgány, hospodářskými
subjekty a jinými třetími stranami. Navrhovaný program podpoří spolupráci
zejména mezi celními orgány, ale i s dalšími dotčenými stranami.
Jedná se o nástupnický program k programu Clo 2013, který skončí
31. prosince 2013. Navrhovaný program bude podporovat celní spolupráci
v Unii, která se na jednu stranu soustředí na budování odborné
způsobilosti a vytváření sítí v oblasti lidských zdrojů a na
druhé straně na budování kapacit v oblasti informačních technologií.
První zmíněná oblast umožní výměnu osvědčených postupů
a operačních znalostí mezi členskými státy a případně
dalšími zeměmi účastnícími se tohoto programu. Druhá oblast umožní v
rámci tohoto programu financovat vhodnou infrastrukturu a systémy
informačních technologií, které dají celním správám v Unii možnost
rozvinout se v plnohodnotné elektronické správy. Hlavní přidanou
hodnotu programu tvoří posílení kapacit členských států ve
vybírání cel a zvládání stále složitějších obchodních toků při
současném snižování nákladů na vývoj nástrojů k těmto
účelům. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1 Konzultace
a odborné posouzení V souvislosti s hodnocením programu Clo 2013[4] v polovině období
jeho fungování analyzoval externí dodavatel efektivitu, účinnost, relevanci
a přidanou hodnotu programu. Byly využity údaje ze sledování
z různých činností a byli konzultováni zástupci
hospodářských subjektů. Jiný externí dodavatel provedl studii možného
rámce pro budoucí program Clo[5]:
jeho úkolů, cílů a možných variant politiky, včetně
komplexní analýzy budoucích úkolů, strukturálních problémů a možných
zlepšení ve fungování celní unie. Ohledně fungování celní unie byly na
různých úrovních provedeny konzultace s celními experty. Výsledky této
studie byly projednány se zástupci zúčastněných zemí na pracovní
schůzce, která se konala v červenci 2011. V rámci přípravy této
pracovní schůzky byla na jaře 2011 na setkání příslušného výboru[6] zorganizována schůzka u
kulatého stolu, na níž byly zúčastněné země vyzvány, aby
vymezily hlavní přednosti tohoto programu a způsoby, jakými by mohla
být zvýšena jeho účinnost. S ohledem na to, jak důležité jsou
činnosti související s výměnou informací, byla provedena
samostatná studie budoucí prováděcí strategie výměny informací. Tato
studie byla v červnu 2011 představena na pracovním setkání
vedoucích pracovníků v oblasti IT z orgánů celní správy. Bylo vypracováno posouzení dopadů, které
analyzuje pokračování programu Clo 2013. Toto posouzení schválil dne 22.
září 2011 výbor pro posuzování dopadů. Při sestavování návrhu budoucího programu
byla vzata v potaz doporučení směřující ke zlepšení jeho
podoby a další doporučení. Návrh nového programu obsahuje nové nástroje,
zejména v oblasti spolupráce na konkrétních operačních úkolech. Jsou
přijata opatření vedoucí k lepšímu šíření výsledků
činností realizovaných v rámci programu s využitím on-line metod
spolupráce a k lepšímu monitorování výstupů programu. 2.2 Posouzení dopadů S ohledem na celkový politický kontext a
problémy, jimž bude v příštím desetiletí oblast cel čelit, byla
v posouzení dopadů k stávajícímu programu analyzována a
porovnána řada možností politiky. 1) Základní úroveň:
pokračování programu se stávajícími cíli a v současné
podobě. 2) Program
nebude pokračovat: program by byl ukončen a financování
nástrojů IT, společných akcí i činností odborné přípravy,
které podporují spolupráci v oblasti cel, přestane být poskytováno
z rozpočtu Evropské unie. 3) Zvýšená podpora právních
závazků EU, jako je např. Modernizovaný celní kodex: Tato možnost
by rozšířila základní scénář tím, že by přizpůsobila
program na míru novým potřebám, vzešlým z vyvíjejícího se
prostředí celní unie, včetně celního kodexu Unie[7]. Tato možnost znamená
využívání nových systémů informačních technologií, jak je definováno
v celních předpisech Evropské unie, s postupným zaváděním modelu
sdíleného rozvoje pro informační systémy a modernizací související správy,
struktury a technologií. 4) Zvýšená podpora právních
závazků EU a finanční podpora na budování technických kapacit: Nad
rámec předchozí možnosti by tato varianta zahrnovala režim finanční
podpory umožňující členským státům, aby požádaly o podporu na
pořízení vybavení určeného na kontrolu pozemních, námořních a
vzdušných hranic, např. skenerů či laboratorního vybavení. To by
podpořilo členské státy v úsilí splnit požadavky na zrychlení a
zjednodušení kontrol v souvislosti s rozvíjejícími se technologiemi. 5) Zvýšená podpora právních
závazků EU s maximálně sdíleným prostředím
informačních technologií: Nad rámec možnosti č. 3 podporuje tato
možnost u cel v EU využití úplného sdíleného rozvoje a řízení evropských
systémů IT k provádění celních právních předpisů EU,
jako je např. Modernizovaný celní kodex a další právní předpisy
týkající se cel. Tato možnost by zajistila orgánům veřejné správy
zvýšenou podporu rozvoje a využití všech systémů nezbytných pro
celoevropské elektronické celní prostředí a podnikům spojení
s těmito systémy. Posouzení dopadů určilo jako
nejvhodnější variantu 3 „Zvýšená podpora právních závazků EU, jako
je např. Modernizovaný celní kodex“. Je v souladu s návrhem nového
rozpočtu pro strategii Evropa 2020 a je pro členské státy
nejpřijatelnější. Možnost „Zvýšená podpora právních závazků EU a
finanční podpora na budování technických kapacit“ nebyla zvolena, protože
vybavení, o němž se hovoří v budování technických kapacit, lze
pořídit díky spolufinancování z jiných programů včetně
regionálních strukturálních fondů, přičemž se zajistí soudržnost
s prioritami navrhovaného programu Clo 2020. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1 Právní základ Návrh nařízení o programu Clo 2020 se
zakládá na článku 33 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),
který vyzývá Evropskou unii k přijímání opatření, pokud jde o
celní spolupráci a celní unii EU. 3.2 Subsidiarita a
proporcionalita Je nezbytné přijímat opatření na
úrovni Unie, nikoli na vnitrostátní úrovni, a to z těchto
důvodů: ·
Celní unie spadá do výlučné
pravomoci Unie. Již tím, že přenesly své pravomoci na Unii,
členské státy souhlasily, že opatření v celní oblasti budou lépe
prováděna na úrovni Unie. Právní rámec Unie však sám o sobě
řádné fungování celní unie dostatečně nezaručuje. Měl
by být doplněn o podpůrná opatření podle programu Clo, aby bylo
zajištěno, že celní předpisy Unie jsou uplatňovány soudržným a
harmonizovaným způsobem. ·
Řada činností v celní oblasti
je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všech 27
členských států, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto
činnosti účinně a efektivně provádět samy. Aby byl
posílen evropský rozměr celní oblasti, aby se předcházelo narušením
trhu a aby se dostalo podpory účinné ochraně vnějších hranic EU,
je zapotřebí opatření na úrovni Evropské unie. ·
V tomto ohledu je činnost Evropské unie
odůvodněná k zajištění řádného fungování a dalšího rozvoje
celní unie a jejího společného regulačního rámce, jelikož bylo
prokázáno, že jde o nejúčinnější a nejefektivnější reakci
Evropské unie na nedostatky a problémy při provádění celní unie EU a
celní spolupráce. ·
Z ekonomického hlediska jsou opatření
na úrovni EU efektivnější. Páteří celní spolupráce je vysoce
zabezpečená, specializovaná komunikační síť. Propojuje
vnitrostátní orgány celní správy prostřednictvím zhruba 5 000[8] připojovacích bodů.
Tato společná síť IT zajišťuje, že každému vnitrostátnímu
správnímu orgánu postačí se připojit k této společné
infrastruktuře pouze jednou, aby si mohl vyměňovat jakékoli
informace. Pokud by taková infrastruktura nebyla k dispozici, členské
státy by se musely 26krát napojovat na vnitrostátní systémy každého z ostatních
členských států. Pro účely provádění programu Komise
podle článku 17 Smlouvy o EU vykonává koordinační, výkonné a
řídící funkce v souladu se Smlouvami. Program Clo 2020 je tudíž
v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality (stanovenými
v článku 5 Smlouvy o Evropské unii). 3.3 Nástroj V souladu se závěrem souvisejících
posouzení dopadů je činnost EU prostřednictvím
programu financování náležitá. S ohledem na pozitivní zpětnou vazbu,
která vyplynula z hodnocení programu Clo 2013 v polovině období
jeho fungování, navrhuje Komise následný program Clo 2020. V souladu s legislativní politikou
Komise, která byla přijata v souvislosti s víceletým
finančním rámcem, je navazující program financování koncipován jako
nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Časové rozvržení přezkumu unijních
programů financování je spojeno s návrhem nového víceletého
finančního rámce ve znění z 6. července 2012[9].
V souladu s tímto návrhem obsahuje toto nařízení o programu Clo
2020 rozpočtový rámec ve výši 548 080 000 EUR (v
běžných cenách) na období 2014–2020. Program Clo 2020 bude prováděn
prostřednictvím přímého centralizovaného řízení a na
základě priorit. Ve spolupráci se zúčastněnými stranami tak
vznikají pracovní programy, které budou určovat priority pro konkrétní
období. 5. NEPOVINNÉ PRVKY 5.1 Poznámky ke zvláštním právním
ustanovením 5.1.1 Kapitola I: Obecná ustanovení Oblast působnosti programu je konkrétně zaměřena na fungování celní unie
EU. Do programu se budou moci zapojit členské státy, kandidátské
země i potenciální kandidátské země. V souladu s celkovou
politikou Unie v této oblasti budou mít za určitých podmínek možnost
účastnit se programu i země evropské politiky sousedství. Konkrétních
akcí by se rovněž mohli účastnit i externí odborníci (např.
zástupci ostatních orgánů, hospodářských subjektů, vnitrostátních
i mezinárodních organizací a možná i další odborníci), pokud to bude nutné
k naplnění cílů programu. Cíle programu Clo
2020 se zaměřují na problémy a úkoly, které bude nutné v oblasti
cel řešit v příštím desetiletí. Obecným cílem programu je posílit
vnitřní trh prostřednictvím účinné a efektivní celní unie. Aby bylo možné v oblasti cel v Unii
náležitě reagovat na budoucí výzvy, byl pro program stanoven tento
zvláštní cíl: podpořit fungování celní unie, zejména cestou spolupráce
mezi zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány, dalšími
příslušnými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. Program
bude mít tyto priority: 1. podporovat přípravu, jednotné
uplatňování a účinné provádění právních předpisů Unie
s cílem posílit celní unii z hlediska účinnosti, efektivity a
jednotnosti; 2. posílit konkurenceschopnost
evropských podniků usnadněním řádného obchodu, snižováním
administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů a
ochranou proti nekalé soutěži; 3. podporovat celní orgány při
ochraně občanů, bezpečnosti a životního prostředí; 4. zajišťovat ochranu
finančních a hospodářských zájmů Evropské unie a jejích
členských států; 5. přispívat k účinnému
fungování celních orgánů zlepšováním jejich administrativní kapacity; 6. bojovat proti podvodům a
posilovat konkurenceschopnost a bezpečnost formou spolupráce
s mezinárodními organizacemi, třetími zeměmi, dalšími orgány
státní správy, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi. 5.1.2 Kapitola II: Akce, které lze
z programu financovat Druhy akcí, které
lze z rozpočtu programu financovat, jsou podobné činnostem
financovaným v současném programu, a to konkrétně: společné akce za účelem výměny znalostí a
osvědčených postupů mezi celními úředníky
zúčastněných zemí; evropské informační systémy[10] usnadňující výměnu
informací a přístup ke společným údajům; činnosti odborné přípravy vedoucí
k budování odborné způsobilosti celních úředníků
v celé Evropě. V určitých kategoriích akcí byly
provedeny změny. Program Clo 2020 bude obsahovat některé nové nástroje
pro společné akce: Skupiny odborníků jsou strukturované formy
spolupráce, které shromažďují odborné znalosti a/nebo řeší konkrétní
operační činnosti. Mohou mít dočasný i trvalý charakter a mohly
by získávat podporu, jako jsou např. on-line služby spolupráce, správní
pomoc a infrastruktura a vybavení, aby s jejich pomocí zajistily splnění a
úspěch akce. Akce zaměřené na budování kapacit veřejné
správy podpoří celní orgány, které se potýkají s konkrétními problémy,
ať již jde o nedostatek znalostí a odbornosti, organizační či
jakékoli další nedostatky, které lze překonat pomocí speciálně
uzpůsobených podpůrných akcí, jež poskytnou partnerské země
anebo úředníci Komise. V seznamu společných akcí již nejsou výslovně
uvedeny srovnávací analýzy ani řídící skupiny, neboť obojí lze
považovat za projektové skupiny se zvláštním účelem: první k určení
osvědčených postupů, které by poukázaly na možnosti zlepšení, a
druhé ke koordinaci a řízení činností v určité oblasti
v rámci programu. Co se týče evropských informačních systémů,
nový program definuje „unijní složky“ jako prostředky a služby
informačních technologií, které se týkají některých nebo všech
členských států a které vlastní či získala Komise. Unijní složky
jsou popsány v bodě 2 přílohy navrhovaného právního aktu.
„Vnitrostátní složky“ jsou všechny složky, které nespadají pod složky unijní.
Jsou vyvíjeny, zaváděny a řízeny členskými státy, a podléhají
tudíž financování a odpovědnosti členských států. Nové vymezení unijních složek by mělo být
vnímáno s ohledem na měnící se praxi vývoje systémů
informačních technologií. V současné době je každý
členský stát odpovědný za provádění svých vnitrostátních
systémů podle společných specifikací a v důsledku toho existuje
27 vývojů každého systému, 27 rozhraní pro hospodářské subjekty, 27
harmonogramů vývoje, 27 sad projektových a provozních obtíží atd. Zejména
s ohledem na hospodářskou a finanční krizi je Komise toho názoru, že
vývoj systémů informačních technologií by měl probíhat
efektivněji. Cílem tohoto vývoje je zlepšit soudržnost
údajů a uplatňování pravidel na základě postupného přechodu
k více sdílenému vývoji informačních technologií (znalostí,
údajů, prvků IT). To přinese zlepšené pracovní metody např.
díky modelování obchodních postupů, lepší specifikaci kvality, ale
přinese i vyšší míru standardizace např. harmonizací rozhraní pro
hospodářské subjekty. Tento nový přístup k jednotlivým unijním
složkám omezí riziko odlišných rozvojových a prováděcích plánů.
Poskytuje také další prostředky ke kontrole finalizace projektu,
neboť díky společným plánům nebude docházet k situaci, kdy
by nejpomalejší člen v řetězci přípravy určoval
spuštění celého projektu. 5.1.3 Kapitola IV: Provádění Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění
tohoto nařízení. Proto bude přijat roční pracovní program v
souladu s přezkumným postupem, uvedeným v článku 5 nařízení
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým
se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[11]. 5.2 Zjednodušení 5.2.1 Jak tento návrh
přispěl ke zjednodušení? a) Soulad s finančním
nařízením Návrh programu je plně v souladu
s finančním nařízením a jeho prováděcími opatřeními.
Hlavními finančními nástroji pro provádění programu jsou granty a
veřejné zakázky. Program zahrnuje zjednodušující opatření obsažená
v návrhu Komise o přezkumu finančního nařízení, zejména
využití paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
Vzhledem k důležitosti zpracování denních příspěvků a
cestovních výdajů, hrazených z prostředků programu, zavede tento
program zjednodušující opatření, která v této oblasti nabízí
finanční nařízení. b) Soulad programů Clo a Fiscalis 2013 Řízení předchozích programů Clo a
Fiscalis bylo plně uvedeno do souladu na základě totožných pravidel
pro zadávání veřejných zakázek a grantových modelů, společných
příruček pro řízení a systémů založených na IT. Model
řízení obsahuje jasné a jednoduché postupy pro organizaci činností
v rámci programu. Řídícím pracovníkům programu ustanoveným
Komisí pomáhají řídící pracovníci programu z jiných orgánů celní
a daňové správy, kteří fungují jako prostředníci a první kontaktní
osoby pro celní, respektive daňové úředníky v členských
státech. Model řízení rovněž umožní zahajovat činnosti
v krátkém horizontu, a reagovat tak na nově vzniklé potřeby a
přitom mezi odlišnými činnostmi zajistit soulad. Členské státy
vyjádřily v hodnocení v polovině období s tímto
modelem řízení svou spokojenost. Vzhledem k tomuto úzkému propojení obou
programů a ke snaze o zjednodušení zakotvené v návrhu víceletého
finančního rámce na období 2014–2020[12]
Komise původně navrhla jediný program FISCUS, který měl navázat
na programy Clo 2013 a Fiscalis 2013[13].
Jelikož si všechny členské státy přály navržený jednotný program
rozdělit, navrhla Komise – ačkoli je nadále proti rozdělení –
pozměněný návrh zahrnující dva právní předpisy: jeden pro
program Clo 2020 a druhý pro program Fiscalis 2020. Navzdory vytvoření
těchto dvou samostatných legislativních textů bude Komise klást
zvýšený důraz na zachování souladu mezi oběma programy a
ve vhodných případech bude tento soulad při provádění obou
nových programů dále podporovat. c) Zohlednil program externalizaci? Byla zvážena možnost provádět budoucí program
prostřednictvím výkonné agentury. Takováto agentura by mohla být
pověřena plněním některých úkolů, např.
výběrem činností v rámci programu, správní přípravou a
sledováním těchto činností, monitorováním činností, grantů
a veřejných zakázek pro systémy IT. Tato výkonná agentura by však
představovala další vrstvu ve struktuře řízení, což by zvýšilo
náklady na koordinaci a kontrolu a nové administrativní postupy by komplikovaly
a prodlužovaly proces rozhodování. Rovněž by to mělo negativní vliv
na úroveň know-how v rámci Komise a zvýšilo by to riziko
roztříštěnosti obsahu oproti správním aspektům. Tato možnost by
nepřinesla očekávané obchodní výhody, a proto byla zamítnuta. V alternativním scénáři se rovněž
uvažovalo o přenesení všech příslušných činností IT na
vnitrostátní správy s výjimkou sítě CCN/CSI a souvisejících
služeb. Při tomto scénáři však existuje velmi vysoké riziko, že
by postupně bylo nutné zřídit větší počet centrálních
správních struktur. Výsledný dopad by byl podobný jako u ukončení
programů, což by ohrozilo efektivitu a účinnost orgánů celní
správy, narušilo jednotnost celní unie, a tedy i rovné zacházení
s hospodářskými subjekty. Vzhledem k negativním dopadům na
výsledky a výkon byl i tento scénář zamítnut. d) Využívá program společných
nástrojů IT ke snížení správní zátěže dopadající na příjemce a
dodavatele/zhotovitele/poskytovatele? Programy Clo 2013 a Fiscalis 2013 již využívají
nástroje na usnadnění řízení činností v rámci programu a
souvisejících výdajů prostřednictvím společného nástroje pro
vykazování činností (ART). Tato praxe bude pokračovat. 5.2.2 Měření výkonnosti
návrhu Výkonnost programu bude měřena pomocí
uceleného souboru ukazatelů výkonnosti, dopadů, výsledků a
výstupů vztažených k obecnému a specifickému cíli a prioritám
programu a plánu řízení Komise. Podrobný seznam ukazatelů
dopadů, výsledků a výstupů je k dispozici v posouzení
dopadů. Komise stanovila pro některé výstupy programu cílové hodnoty,
u ostatních budou tyto hodnoty doplněny při provádění akcí
v rámci programu Clo 2013. Před zahájením programu Clo 2020 Komise
stanoví cílové hodnoty všech výstupů a předloží je ke schválení
programovému výboru. 5.2.3 Je program v souladu
s celkovou politikou Komise? Program přispěje k cílům
strategie Evropa 2020, neboť posílí jednotný trh, zvýší produktivitu
veřejného sektoru a podpoří technický pokrok a inovace ve státní
správě a zaměstnanost. Budou tak podpořeny stěžejní
iniciativy Digitální agenda pro Evropu[14]
a Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa[15].
Dále program podpoří Akt o jednotném trhu[16]
a v souladu s nedávnou komplexní strategií pro práva duševního
vlastnictví[17]
podnítí růst a inovace prosazováním práv duševního vlastnictví na
hranicích. Co se týká ochrany finančních zájmů Unie a členských
států, podpoří program výběr cel a různých poplatků
z obchodování, a posílí tak společné úsilí v boji proti
podvodům[18].
Celní unie je operačním nástrojem obchodní politiky EU, a tento program
proto pomůže při plnění dvoustranných a vícestranných obchodních
dohod, při výběru cla a uplatňování obchodních opatření
(např. pravidel původu), embarg a dalších omezení v souladu
s obchodní strategií EU[19].
V poslední době byly celní orgány pověřeny úkolem chránit
životní prostředí (mimo jiné v souvislosti s nezákonným vývozem
odpadu, chemickými látkami a látkami poškozujícími ozonovou vrstvu, nezákonnou
těžbou dřeva a s úmluvou CITES). Celní opatření a spolupráce
mezi celními, policejními a jinými donucovacími orgány stále více přispívají
k vnitřní bezpečnosti EU, což je vyjádřeno
v akčním plánu ke strategii vnitřní bezpečnosti[20] a v akčním plánu
Stockholmského programu[21]. 2011/0341/a (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY, kterým se zavádí akční program pro
oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje
rozhodnutí č. 624/2007/ES EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na článek 33 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným
legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Víceletý akční program
pro oblast cel, který platil před rokem 2014, významně
přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními
orgány v rámci Unie. Řada činností v celní oblasti je
přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všech 27
členských států, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto
činnosti účinně a efektivně provádět samy. Program Clo
2020, který bude provádět Komise, nabízí členským státům unijní
rámec pro rozvoj této spolupráce, což je mnohem hospodárnější, než kdyby
si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci
na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování
tohoto programu zavedením nového programu ve stejné oblasti. (2) Očekává se, že
činnosti realizované v rámci programu, tj. evropské informační
systémy, společné akce pro úředníky celní správy a společné
iniciativy v oblasti odborné přípravy, přispějí k naplňování
strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění[22].
Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, které se
zaměřují na účinnější fungování celních orgánů,
posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a
přispívají k ochraně finančních a hospodářských zájmů
Unie, zároveň aktivně posílí fungování celní unie. (3) S cílem podpořit proces
přistoupení a přidružení třetích zemí by mělo být zapojení
do tohoto programu umožněno přistupujícím a kandidátským zemím i
potenciálním kandidátským zemím a partnerským zemím evropské politiky
sousedství[23],
jestliže budou splněny určité podmínky. Vzhledem ke zvyšující se
vzájemné propojenosti světového hospodářství program nadále obsahuje
možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou
např. úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních
organizací nebo hospodářské subjekty. Zřízení Evropské služby pro
vnější činnost pod vedením vysoké představitelky Unie pro
zahraniční věci a bezpečnostní politiku, která je zároveň
místopředsedkyní Komise, může přispět ke koordinaci a
soudržnosti politik v oblasti, která je významnou součástí
vnějších strategií a akcí EU, a to na dvoustranné i mnohostranné úrovni. (4) Cíle programu odrážejí
problémy a úkoly, které bude v oblasti cel nutné řešit
v příštím desetiletí. Program by měl nadále hrát roli
v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva
Unie v oblasti cel a v souvisejících oblastech. Program se dále
zaměří na ochranu finančních a hospodářských zájmů
Unie, zajištění bezpečnosti, usnadňování obchodu, mimo jiné
společným úsilím v boji proti podvodům, a na zvyšování
administrativní kapacity celních orgánů. (5) Nástroje využívané
v programu, které byly v platnosti před rokem 2014, se ukázaly být
náležitými, a byly proto zachovány. S ohledem na potřebu
strukturovanější operační spolupráce byly přidány další
nástroje, konkrétně skupiny odborníků složené z odborníků Unie a
členských států, kteří mají společně vykonávat úkoly
ve specifických oblastech, a dále akce zaměřené na budování kapacit
veřejné správy, které by měly poskytovat specializovanou pomoc
zúčastněným zemím, které potřebují budovat správní kapacitu. (6) V posilování celních
systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské
informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i
nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zahrnout
i nové celní informační systémy zřízené podle právních
předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve
vhodných případech založeny na modelech sdíleného rozvoje a sdílené
informační architektuře. (7) Prostřednictvím programu
je třeba rovněž budovat odbornou způsobilost formou
společné odborné přípravy. Celní úředníci si musí
rozšiřovat a obnovovat znalosti a dovednosti, které jsou pro Unii
potřebné. Program by měl hrát významnou úlohu při rozvoji
lidských kapacit prostřednictvím posílení podpory odborné přípravy,
která se zaměří na celní úředníky i na hospodářské
subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti
společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na
rozvoji centrálního elektronického vzdělávání, měla vyvinout
v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy. (8) Program by měl být v
platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s trváním
víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU) č.
xxx ze dne xxx, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
2014–2020[24]. (9) Pro celou dobu trvání
programu je třeba stanovit finanční krytí, které představuje pro
rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním
rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi
Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném
finančním řízení ze dne XX. YY. 201Z. (10) V souladu se závazkem, který
si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení finančních
programů ve sdělení Komise o přezkumu rozpočtu z roku
2010[25],
je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže
budou předpokládané činnosti v rámci programu sledovat cíle,
které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s
výjimkou dvojího financování. U akcí realizovaných v rámci tohoto programu
by měla být zajištěna soudržnost ve využívání zdrojů Unie, které
jsou určeny na podporu fungování celní unie. (11) Opatření, nezbytná pro finanční
provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu
s nařízením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx ze dne xxx o
finančním nařízení, kterým se stanoví finanční nařízení o
souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s nařízením
Komise (ES, Euratom) č. xxx/20xx ze dne xxx, kterým se stanoví
prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze
dne xxx (vloží se odkazy na nové finanční nařízení a
prováděcí akt). (12) Finanční zájmy Unie by
měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém
výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
a případných sankcí. (13) Komisi by měly být
svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování
ročních pracovních programů, aby se zajistily jednotné podmínky
provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány
v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při
výkonu pravomocí[26]. (14) Jelikož cílů zamýšlené
akce, tedy zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování celní unie,
nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států,
které nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou
pro provádění programu, může Unie přijmout opatření
v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o EU.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je
nezbytné pro dosažení daných cílů. (15) Při provádění
programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Clo 2020. (16) Zpracovávání osobních
údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto
nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských
států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených
členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu
a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v
souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto
údajů. Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci
tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se
řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001 ze
dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se
zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o
volném pohybu těchto údajů. Při výměně nebo
poskytování informací příslušnými orgány by měla být dodržována
pravidla o předávání osobních údajů stanovená ve směrnici
95/46/ES a při výměně nebo poskytování informací ze strany
Komise by měla být dodržována pravidla o předávání osobních
údajů stanovená v nařízení (ES) č. 45/2001. (17) Toto nařízení by
mělo nahradit rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES
ze dne 23. května 2007, kterým se zavádí akční program pro oblast cel
ve Společenství (Clo 2013)[27].
Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I
Obecná ustanovení Článek 1
Předmět 1. Zavádí se víceletý akční
program „Clo 2020“ (dále jen „program“), jehož posláním je podpořit
fungování celní unie. 2. Program se vztahuje na období
od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Článek 2
Definice Pro účely tohoto nařízení se
rozumí: 1) „celními orgány“ orgány odpovědné za
uplatňování celních předpisů; 2) „externími odborníky“: a) zástupci orgánů státní správy, a to
i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2 bodů
1 a 2; b) hospodářské subjekty a jejich
organizace; c) zástupci mezinárodních a jiných
příslušných organizací. Článek 3
Účast v programu 1. Zúčastněnými
zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za
předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené. 2. Do programu se mohou zapojit
tyto země: 1) přistupující země, kandidátské
země a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní
strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast
těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných
rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách; 2) partnerské země v rámci evropské
politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně
sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů
s právními předpisy a správními postupy Unie. Dotčené partnerské země
se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito
zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich
účasti na programech Unie. Článek 4
Účast na činnostech realizovaných v rámci programu Pokud je to vhodné pro dosažení cílů
uvedených v článku 5, mohou být k účasti na vybraných činnostech
realizovaných v rámci programu přizváni externí odborníci. Tyto odborníky
vybírá Komise podle jejich schopností, zkušeností a znalostí, jež jsou
potřebné pro dané činnosti. Článek 5
Obecný a zvláštní cíl 1. Obecným cílem programu je
posílit vnitřní trh prostřednictvím účinné a efektivní celní
unie. 2. Zvláštním cílem programu je
podpořit fungování celní unie, zejména cestou spolupráce mezi
zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány, dalšími
příslušnými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. 3. Dosažení tohoto cíle se
měří těmito ukazateli: 1) dostupnost společné komunikační
sítě pro evropské informační systémy; 2) zpětná vazba od účastníků
akcí realizovaných v rámci programu a uživatelů programu. Článek 6
Priority Program má tyto priority: 1) podporovat přípravu, jednotné
uplatňování a účinné provádění právních předpisů Unie
s cílem posílit celní unii z hlediska účinnosti, efektivity a jednotnosti; 2) posílit konkurenceschopnost evropských
podniků usnadněním řádného obchodu, snižováním administrativní
zátěže a nákladů na dodržování předpisů a ochranou proti
nekalé soutěži; 3) podporovat celní orgány při
ochraně občanů, bezpečnosti a životního prostředí; 4) zajišťovat ochranu finančních a
hospodářských zájmů Evropské unie a jejích členských států; 5) přispívat k účinnému fungování
celních orgánů zlepšováním jejich administrativní kapacity; 6) bojovat proti podvodům a posilovat
konkurenceschopnost a bezpečnost formou intenzivnější spolupráce
s mezinárodními organizacemi, třetími zeměmi, dalšími orgány
státní správy, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi. Kapitola II
Akce, které lze z programu financovat Článek 7
Akce, které lze z programu financovat Program za podmínek stanovených v ročním
pracovním programu uvedeném v článku 14 finančně podporuje tyto
druhy akcí: 1) společné akce: a) semináře a workshopy; b) projektové skupiny, které se zpravidla
skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a
plní předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem; c) pracovní návštěvy organizované
zúčastněnými zeměmi nebo třetí zemí, které umožní
úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či
znalosti v celních záležitostech; u pracovních návštěv organizovaných
ve třetích zemích lze z programu financovat pouze cestovní a pobytové
náklady (ubytování a denní příspěvky); d) monitorovací činnosti prováděné
společnými skupinami úředníků Komise a úředníků
zúčastněných zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy,
zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i
předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie; e) skupiny odborníků, které jsou
strukturovanými formami spolupráce dočasného či trvalého charakteru,
jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů
v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti,
s možností podpory služeb on-line spolupráce, administrativní pomoci i
infrastruktury a vybavení; f) akce zaměřené na budování
kapacit veřejné správy a podpůrné akce; g) studie; h) komunikační projekty; i) kterékoli další činnosti, které
podporují zvláštní cíl a priority uvedené v článcích 5 a 6; 2) budování kapacit v oblasti
informačních technologií: vývoj, udržování, provoz a kontrola kvality
unijních složek evropských informačních systémů stanovených
v bodě 1 přílohy a nových evropských informačních
systémů zřízených právními předpisy Unie; 3) budování odborné způsobilosti:
společné akce v oblasti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora
nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel. Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích 1. Zúčastněné
země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli
nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací. 2. Zúčastněné
země přijmou nezbytná opatření pro provádění
společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích a
zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů. Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o evropských informačních systémech 1. Komise a zúčastněné
země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené
v bodě 1 přílohy byly rozvíjeny, provozovány a náležitě
udržovány. 2. Komise ve spolupráci se
zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zřízení a
fungování unijních i neunijních složek systémů a infrastruktury uvedených
v bodech 1 a 2 přílohy, které jsou nezbytné pro zajištění jejich
operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování. Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o společné odborné přípravě 1. Je-li to vhodné, začlení
zúčastněné země do svých vnitrostátních programů odborné
přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy,
včetně modulů elektronického vzdělávání, programů
odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné
přípravy. 2. Zúčastněné
země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i
průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání
společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy
odborné přípravy. 3. Zúčastněné
země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu,
aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast
v programu. Kapitola III
Finanční rámec Článek 11
Finanční rámec 1. Finanční krytí pro
provádění programu je stanoveno na 548 080 000 EUR (v
běžných cenách). 2. Finanční
příděl pro program může pokrýt také náklady vzniklé
přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi,
kterých je zapotřebí pro řízení programu a splnění jeho
cílů, zejména náklady na studie, na schůzky odborníků,
informační a komunikační akce, včetně institucionální
komunikace o politických prioritách Evropské unie, jestliže se vztahují k
cílům tohoto nařízení, náklady spojené se sítěmi
informačních technologií se zaměřením na zpracování a
výměnu informací, spolu se všemi ostatními náklady na technickou a
administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu. Článek 12
Druhy podpory 1. Komise provádí program
v souladu s finančním nařízením. 2. Finanční podpora Unie na
činnosti podle článku 7 má podobu: 1) grantů; 2) zadávání veřejných zakázek; 3) proplácení nákladů vynaložených
externími odborníky uvedenými v článku 4. 3. Míra spolufinancování u
grantů činí až 100 % uznatelných nákladů, konkrétně
nákladů na cestování a ubytování, nákladů spojených
s organizováním akcí a denních příspěvků. Tato míra se
vztahuje na všechny akce, které je možné z programu financovat, s výjimkou
skupin odborníků. Pro tuto kategorii financovatelných akcí stanoví
příslušnou míru spolufinancování roční pracovní programy, pokud tyto
akce vyžadují udělení grantů. Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie 1. Komise přijme vhodná
opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými
kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
neoprávněně vyplacených částek a případně
účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a
finančními sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a
Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů,
kteří v rámci tohoto programu obdrželi finanční prostředky
Unie. 3. Evropský úřad pro boj
proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování,
včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu
s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 a v
nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o
kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem
ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti
podvodům a jiným nesrovnalostem[28]
s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu
nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému
protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Evropské unie. Kapitola IV
Prováděcí pravomoci Článek 14
Pracovní program 1. K provádění
programu přijímá Komise roční pracovní programy, které stanoví
sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a jejich
celkovou částku. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být
financovány, informaci o částce přidělené na jednotlivé druhy
akcí a orientační harmonogram provádění. V případě
grantů obsahují pracovní programy priority, základní hodnotící kritéria a
maximální míru spolufinancování. Tento prováděcí akt se přijme
přezkumným postupem podle čl. 14 odst. 2. 2. Při přípravě
ročního pracovního programu bere Komise v úvahu společný
přístup v oblasti celní politiky. Tento přístup je
pravidelně revidován a určován v partnerství mezi Komisí a
členskými státy ve Skupině pro celní politiku složené z vedoucích
celních správ členských států nebo jejich zástupců a z Komise. Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně
informuje o opatřeních vztahujících se k provádění programu. Článek 15
Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen výbor.
Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento
odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
č. 182/2011. Kapitola V
Monitorování a hodnocení Článek 16
Monitorování akcí realizovaných v rámci programu Komise ve spolupráci se
zúčastněnými zeměmi monitoruje program a jeho akce, aby
sledovala provádění realizovaných akcí. Článek 17
Hodnocení 1. Komise provede hodnocení
programu v polovině období jeho fungování a závěrečné
hodnocení programu, která se týkají aspektů uvedených v odstavcích 2
a 3. Výsledky hodnocení jsou využity v rozhodování o potenciální
obnově, úpravě či pozastavení následných programů. Tato
hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel. 2. Nejpozději do poloviny
roku 2018 vypracuje Komise zprávu o hodnocení v polovině období,
která se zaměří na plnění cílů akcí realizovaných
v rámci programu, účinnost využívání prostředků a evropskou
přidanou hodnotu programu. Tato zpráva se dále zabývá zjednodušením,
trvalou platností cílů a také přínosem programu k prioritám Unie,
totiž inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu
začlenění. 3. Nejpozději do konce roku
2021 vypracuje Komise zprávu o závěrečném hodnocení, která se
zaměří na aspekty uvedené v odstavci 2 a na dlouhodobý dopad a
udržitelnost účinků programu. 4. Zúčastněné
země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které
mohou přispět ke zprávám Komise o průběžném a
závěrečném hodnocení. Kapitola VI
Závěrečná ustanovení Článek 18
Zrušení Rozhodnutí č. 624/2007/ES se zrušuje s
účinkem od 1. ledna 2014. Finanční závazky související
s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do
dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím. Článek 19
Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost
dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém
rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za
Radu předseda předseda PŘÍLOHA Evropské informační systémy a jejich
unijní složky 1. Evropskými informačními
systémy jsou: 1) společná komunikační síť /
společné systémové rozhraní (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http
bridge, CCN LDAP a související nástroje, internetový portál CCN, monitoring
CCN; 2) podpůrné systémy, zejména nástroj
pro konfiguraci aplikací pro CCN, nástroj pro vykazování činností (ART2),
systém elektronického řízení pro projekty on-line GŘ pro daně a
celní unii (TEMPO), nástroj pro řízení služeb (SMT), systém správy
uživatelů (UM), systém BPM, přehled dostupnosti a AvDB, portál správy
služeb informačních technologií, správa adresářů a přístupu
uživatelů; 3) informační a komunikační
prostor programu (PICS); 4) systémy celní správy pro pohyb zboží,
zejména (nový) informatizovaný tranzitní systém ((N)CTS), NCTS TIR pro Rusko,
systém kontroly vývozu (ECS) a systém kontroly dovozu (ICS). Tyto systémy jsou
založeny na těchto aplikacích/komponentech: systém výměny údajů
s třetími zeměmi (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node
(SPEED-ECN), Standard SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test
Application (STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference
Data (CSRD2, centrální služby / referenční údaje), Central
Services/Management Information System (CS/MIS, centrální služby / systém
správy informací); 5) systém Společenství pro řízení
rizik (CRMS), včetně formuláře pro sdílení rizik (RIF) a
společných profilů funkčních oblastí CPCA; 6) systém hospodářských subjektů
(EOS), který zahrnuje registraci a identifikaci hospodářských
subjektů (EORI), schválené hospodářské subjekty (AEO), Regular
Shipping Services (RSS, pravidelné námořní linky) a vzájemné uznání
funkčních domén partnerských zemí. Podpůrným komponentem tohoto
systému je Generic Web Service (generická internetová služba); 7) systém cel (TARIC3), což je
referenční datový systém pro další aplikace, jako je systém řízení
kvót (QUOTA2), systém řízení a sledování dohledu (SURV2), evropský systém
závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI3), Evropský celní seznam
chemických látek (ECICS2). Kombinovaná nomenklatura (CN) a aplikace pro
pozastavení (Suspensions) spravují právní informace s přímým
napojením na systém cel; 8) aplikace sloužící kontrolním
účelům, zejména systém správy vzorků (SMS)
a informační systém – režimy zušlechťování (ISPP); 9) systém boje proti padělání a
pirátství (COPIS); 10) systém šíření dat (DDS2) spravující
veškeré informace, které jsou dostupné veřejnosti prostřednictvím
internetu; 11) informační systém pro boj proti
podvodům (AFIS). 2. Unijními složkami evropských
informačních systémů jsou: 1) prostředky informačních
technologií, jako jsou hardware, software a síťová propojení systémů,
včetně související datové infrastruktury; 2) služby informačních technologií
nezbytné pro podporu rozvoje, údržby, vylepšování a provozu systémů; 3) a veškeré další prvky, které Komise z
důvodů účinnosti, bezpečnosti a racionalizace
určí jako společné všem zúčastněným zemím. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu 1.2 Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB 1.3 Povaha
návrhu/podnětu 1.4 Cíle
1.5 Odůvodnění
návrhu/podnětu 1.6 Doba
trvání akce a finanční dopad 1.7 Předpokládaný
způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla
pro sledování a podávání zpráv 2.2 Systém
řízení a kontroly 2.3 Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2 Odhadovaný
dopad na výdaje 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2 Odhadovaný
dopad na operační prostředky 3.2.3 Odhadovaný
dopad na prostředky správní povahy 3.2.4 Soulad
se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5 Příspěvky
třetích stran 3.3 Odhadovaný dopad na
příjmy LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu Návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program
pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014–2020 (Clo 2020) a zrušuje
rozhodnutí č. 624/2007/ES. 1.2 Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[29]
1404
Celní politika 1.3 Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se
týká nové akce ¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[30] X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
akce ¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci 1.4 Cíle 1.4.1 Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem Navrhovaný program
přispěje k plnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní
a udržitelný růst podporující začlenění[31] tím, že 1) posílí fungování
jednotného trhu, 2) vytvoří rámec pro podporu činností zvyšujících
produktivitu veřejného sektoru a 3) podnítí technický pokrok a inovace ve
vnitrostátních a evropských orgánech celní správy. Celní unie má zásadní
význam pro vnitřní trh. Vnitřní trh bez hranic
vyžaduje, aby zboží pocházející ze třetích zemí při vstupu a
uvolnění do oběhu splňovalo formální i jiné požadavky; poté se
může volně pohybovat uvnitř EU. Program Clo podporuje vytváření
spravedlivých, konkurenčních podmínek vnitřního trhu jednotným
uplatňováním společných pravidel a předpisů. Podporuje
růst a inovace v rámci vnitřního trhu, například
prosazováním práv duševního vlastnictví na hranicích (viz rovněž evropský
plán boje proti padělání a pirátství[32]
a nová strategie pro práva duševního vlastnictví na jednotném trhu,
které nedávno Komise přijala). Z nedávné veřejné konzultace[33] o budoucnosti
vnitřního trhu vyplývá, že průmyslové svazy mají vysoká
očekávání, pokud jde o další postup EU proti padělání a pirátství.
Program Clo hraje zásadní roli v účinném prosazování práv duševního
vlastnictví, jak potvrzuje statistika celních činností v oblasti
těchto práv[34].
Program dále podpoří velké množství opatření v rámci celní unie,
například ochranu finančních zájmů EU a členských
států vybíráním cel a různých poplatků a daní z obchodu a
společné úsilí v boji proti podvodům. V roce 2010 zhruba 12,3 %
(15,7 mld. EUR) rozpočtu EU tvořily tradiční vlastní zdroje[35]. Celní unie je významnou
operační složkou obchodní politiky EU, v jejímž rámci se
provádí dvoustranné a vícestranné obchodní dohody, vybírá clo a uplatňují
obchodní opatření (např. pravidel původu), embarga a další
omezení. Diskusní materiál Obchod, růst a celosvětové záležitosti:
Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020[36], zveřejněný
v listopadu 2010, klade důraz na opatření pro mezinárodní celní
spolupráci v rámci dvoustranných dohod a ve Světové celní organizaci.
Zdůrazňuje, že účinné celní postupy snižují náklady hospodářských
subjektů na dodržování předpisů, usnadňují řádný
obchod a pomáhají zvyšovat bezpečnost a zlepšovat ochranu práv
duševního vlastnictví. Stále významnější
je role celní unie jakožto složky přispívající k vnitřní
bezpečnosti EU a její význam bude růst i nadále, jak odráží
akční plán ke strategii vnitřní bezpečnosti[37] a akční plán
Stockholmského programu[38].
Celní opatření a spolupráce celních správ, policie a dalších
donucovacích orgánů dále přispívají k cílům v oblasti
světové bezpečnosti, jako je boj proti praní peněz, mezinárodnímu
organizovanému zločinu a terorismu. 1.4.2 Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Příslušnou
aktivitou ABB je celní politika (1404). Specifickým cílem programu je: podpořit fungování celní unie, zejména cestou
spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány,
dalšími příslušnými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. 1.4.3 Očekávané výsledky a
dopady Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny. Z
hlediska cel členské státy již tím, že přenesly své pravomoci na EU
(celní unie spadá do výlučné pravomoci EU), souhlasily, že opatření v
oblasti cel budou lépe prováděna na úrovni EU. Právní rámec EU však
sám o sobě řádné fungování celní unie nezaručuje. Jsou tudíž
nezbytná doprovodná podpůrná opatření v rámci programu Clo, která
zajistí jednotné a harmonizované provádění celních právních
předpisů EU, aby se přístup k hospodářským
subjektům, prevence podvodů a právní povinnosti nelišily. Většina
činností v oblasti cel má navíc přeshraniční charakter a
zahrnuje a ovlivňuje všech 27 členských států, proto
je nemohou účinně a efektivně provádět jednotlivé
členské státy samy. Je třeba, aby EU přijala opatření na
podporu evropského rozměru celní činnosti s cílem zabránit narušení
vnitřního trhu a podpořit účinnou ochranu hranic EU. Financování
celní unie je založeno na zásadě solidarity a rozdělení
odpovědnosti. Situace, kdy potřeba účinných opatření
převyšuje schopnost konkrétních členských států je zajistit,
poškozují celou unii. Opatření EU je zapotřebí pro zachování veřejného
blaha v EU v situacích, kdy nelze potřebu EU (např.
potřebu bezpečnosti) dostatečně uspokojit ze strany
konkrétních členských států. V takových případech opatření
EU znamená společné financování na budování technických kapacit,
aby bylo možné pokrýt potřebu účinné kontroly i přes omezené
možnosti některých členských států. 1.4.4 Ukazatele výsledků a
dopadů Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat. Činnosti
realizované v rámci programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné
uplatňování pravidel a postupů pro provádění programu a
ověřeno, jestli program plní své cíle. Bude zaveden rámec sledování,
včetně: intervenční logiky, komplexního souboru
ukazatelů, metod měření, plánu shromažďování údajů,
jasného a strukturovaného postupu pro podávání zpráv a sledování a hodnocení
v polovině období a závěrečného hodnocení. Výkonnost
programu bude měřena pomocí uceleného souboru ukazatelů
výkonnosti, dopadů, výsledků a výstupů vztažených
k obecnému a specifickému cíli a prioritám programu a plánu řízení
Komise. Podrobný seznam ukazatelů dopadů, výsledků a
výstupů je k dispozici v posouzení dopadů. GŘ TAXUD určilo
úkoly pro některé výstupy programu. Pro některé další cíle to však
aktuálně není možné. Cíle těchto výstupů GŘ TAXUD určí
před spuštěním programu Clo 2020 a předloží programovému výboru
ke schválení v rámci postupu vytváření a schvalování ročního
pracovního programu. Naplňování
obecného a zvláštního cíle bude měřeno mimo jiné dostupností
společné komunikační sítě pro evropské informační systémy (cílem
bude 97% dostupnost). 1.5 Odůvodnění
návrhu/podnětu 1.5.1 Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Návrh
přispěje ke strategii Evropa 2020 a provádění různých
dalších právních předpisů Unie, jak je uvedeno v kapitole 1.4.1 1.5.2 Přidaná hodnota ze
zapojení EU Je
výhodnější zavádět opatření na úrovni Unie než na úrovni 27
členských států, jak je podrobně popsáno v kapitole 3.2 důvodové
zprávy. 1.5.3 Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti Z
ekonomického hlediska jsou opatření na úrovni EU efektivnější.
Páteří spolupráce v celní oblasti je vysoce zabezpečená
vyhrazená komunikační síť, která je v provozu od spuštění prvních
programů spolupráce v celní oblasti na začátku devadesátých let. Propojuje vnitrostátní orgány celní správy
prostřednictvím zhruba 5 000[39]
připojovacích bodů. Tato společná síť IT
zajišťuje, že každému vnitrostátnímu správnímu orgánu postačí se
připojit k této společné infrastruktuře pouze jednou, aby si
mohl vyměňovat jakékoli informace. Pokud by taková infrastruktura
nebyla k dispozici, orgány celní správy členských států by se musely
26krát napojovat na vnitrostátní systémy každého z ostatních členských
států. Dalšími
základními kameny programu jsou činnosti, při nichž se setkávají
úředníci celních správ, aby se například podělili o
osvědčené postupy, vzájemně se od sebe učili, analyzovali
určitý problém nebo vypracovali pokyny. Kdyby se členské státy musely
od sebe vzájemně učit prostřednictvím vývoje vlastních
opatření mimo zastřešující program, všechny by si vytvořily
vlastní soupravu nástrojů a způsobů práce. Synergie mezi
činnostmi by byly ztraceny a společné činnosti by nebyly
prováděny systematicky na úrovni 27 členských států. Je mnohem
účinnější, když Komise s podporou programu jedná jako zprostředkovatel
činností mezi zúčastněnými zeměmi. Další
důležitá přidaná hodnota má nehmotný charakter. Program vytváří
vědomí společného zájmu, podporuje vzájemnou důvěru a
navozuje atmosféru spolupráce mezi členskými státy a mezi
členskými státy a Komisí v oblasti cel. 1.5.4 Provázanost a možná
součinnost s dalšími finančními nástroji Řízení
programů Fiscalis 2020 a Clo 2020 bude v co největší míře
sladěno. Oba programy mají společnou síť pro zavádění
evropských systémů IT, společnou platformu pro spolupráci online
(PICS) a společný nástroj pro vykazování činností (ART2). Oba
programy mají také stejnou metodiku používanou pro budování lidských kapacit. Jeden
ze scénářů, jenž byl vypracován pro oblast cel, předpokládá
poskytnutí finanční podpory celním orgánům členských států
na nákup zařízení a vybudování technické kapacity. Namísto
vypracování režimu financování pro tento účel v rámci programu Clo 2020
mohou členské státy požádat o podporu pro tyto potřeby také z jiných
programů, včetně regionálních strukturálních fondů. Hodnocení
v polovině období provedené u programů GŘ HOME pro
předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC) a pro prevenci,
připravenost a zvládání následků teroristických útoků a další
bezpečnostní rizika (CIPS)[40]
uvádí, že model řízení uplatňovaný v rámci programů Clo 2013 a
Fiscalis 2013 „nabízí nejslibnější vyhlídky na zlepšení řízení
ISEC/CIPS, jelikož umožňuje rychle a flexibilně reagovat na
operační potřeby“. Páteří
transevropských systémů IT je síť CCN/CSI, kterou rovněž
využívá Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pro výměnu
(a archivaci) informací o nesrovnalostech a podvodech. Pro tento účel
obě GŘ těží z úspor z rozsahu. 1.6 Doba trvání akce a
finanční dopad X Časově omezený
návrh/podnět –
¨ Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 –
X Finanční dopad
od r. 2014 do r. 2023 (od r. 2021 do r. 2023 pouze u prostředků na
platby) ¨ Časově neomezený návrh/podnět –
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR, –
poté plné fungování. 1.7 Předpokládaný
způsob řízení[41] X Přímé centralizované řízení Komisí
¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny: ¨ výkonným agenturám ¨ subjektům zřízeným Společenstvími[42] ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům /
subjektům pověřeným výkonem veřejné služby ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních
opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v
příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
nařízení ¨ Sdílené řízení
s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více
způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky / 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla pro sledování a
podávání zpráv Upřesněte
četnost a podmínky. Činnosti realizované v rámci programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné provádění pravidel
a postupů při realizaci programu (audit). Návrhy na
společné akce jsou pravidelně sledovány prostřednictvím online
databáze, tzv. nástroje pro podávání zpráv o činnostech (ART2), která
obsahuje návrhy a jejich příslušné činnosti. Stejný nástroj
umožňuje příjemcům grantů udělených v rámci programu,
jmenovitě orgánům celní správy členských států, online
vykazovat výdaje financované z grantu v rámci účasti na společných
akcích. Každoročně musejí členské státy Komisi zaslat
finanční zprávu za použití nástroje pro podávání zpráv o činnostech. Pro
činnosti spojené s vytvářením kapacit IT a odborné přípravy,
které jsou financované na základě výběrových řízení, platí
standardní pravidla pro podávání zpráv a sledování. Program
bude hodnocen dvakrát. Výsledky hodnocení v polovině období
budou k dispozici do poloviny roku 2018 a výsledky závěrečného
hodnocení programu budou k dispozici na konci roku 2021. Členské státy
jakožto hlavní příjemci programu provedou důležitou část
shromažďování údajů buď poskytnutím informací na úrovni
jednotlivých nástrojů (zejména prostřednictvím ART2), nebo o širším
dopadu programu (buď účastí na zjišťování názoru, nebo
prostřednictvím vypracování zpráv). Hodnocení
stávajících programů se doposud zaměřovala převážně na
zúčastněné strany programu, jmenovitě celní orgány a jejich
odborníky, kteří představují cílovou skupinu programu. Vzhledem k
tomu, jak důležité jsou konzultace s externími zúčastněnými
stranami (tj. hospodářskými subjekty) ohledně toho, jaký dopad na
ně program má a do jaké míry těží například z lepší spolupráce
mezi orgány celní správy, bude tento rozměr nepřímých dopadů
zahrnut do hodnocení programů v budoucnosti. 2.2 Systém řízení a kontroly
2.2.1 Zjištěná rizika Potenciální
rizika při čerpání grantů se týkají: –
nesprávného plnění grantové dohody podepsané
konsorciem členských států a kandidátských zemí. Úroveň rizika
je považována za nízkou, jelikož příjemci grantů jsou orgány
veřejné správy zúčastněných zemí; –
případů, kdy členské státy vykážou
výdaje na činnost, která není v rámci programu schválena; –
případů, kdy členské státy vykážou
stejné výdaje dvakrát. Potenciální
rizika při provádění veřejných zakázek zadaných v rámci
programu se týkají: –
nedodržování pravidel pro veřejné zakázky; –
proplacení faktury na neexistující
předmět plnění. 2.2.2 Předpokládané metody
kontroly Hlavní prvky uplatňované kontrolní
strategie: 1. Finanční kontroly společné všem oblastem výdajů Předběžné ověřování závazků Veškeré
závazky GŘ TAXUD ověřuje vedoucí útvaru lidských zdrojů a
financí. Předběžně je tedy ověřováno 100 %
přidělených částek. Tento postup poskytuje vysokou úroveň
jistoty, co se týče legality a správnosti transakcí. Předběžné ověřování plateb
Všechny
platby jsou předběžně prověřovány podle
finančních předpisů a zavedené praxe. Tuto hloubkovou kontrolu
provádí finanční ověřovatel a schvalující osoba. Navíc
je každý týden náhodně vybrána minimálně jedna platba (ze všech
kategorií výdajů), kterou předběžně hloubkově
prověří vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Není stanoven
žádný cíl, co se týče pokrytí, jelikož účelem tohoto
ověřování je „náhodná“ kontrola plateb za účelem zjištění,
jestli všechny platby byly připraveny v souladu s požadavky. Zbývající
platby jsou denně zpracovávány v souladu s platnými pravidly. Prohlášení AOSD Všechny
dále pověřené schvalující osoby (AOSD) podepisují prohlášení, které
se přikládá k výroční zprávě o činnosti za příslušný
rok. Tato prohlášení se týkají operací prováděných v rámci programu. AOSD
prohlašují, že operace související s plněním rozpočtu byly provedeny v
souladu se zásadami řádného finančního řízení, že zavedené
systémy řízení a kontroly poskytují uspokojivou záruku ohledně
legality a správnosti transakcí a že rizika související s těmito operacemi
byla řádně identifikována, nahlášena a že byla realizována zmírňující
opatření. 2. Další kontroly u veřejných zakázek Uplatní se kontrolní postupy pro veřejné zakázky definované ve
finančním nařízení. K zadání
veřejné zakázky dochází po ověření, které zavedeným postupem
provedou útvary Komise, přičemž se zohledňují smluvní závazky a
řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti
podvodům (kontroly, zprávy atd.) budou obsažena ve všech smlouvách
uzavřených mezi Komisí a příjemci. Základem každé konkrétní smlouvy
jsou podrobné zadávací podmínky. Schvalovací proces se řídí metodikou
TAXUD TEMPO: provádí se přezkum, případně úpravy
předmětu plnění a nakonec se smlouva výslovně schválí (nebo
zamítne). Nelze vyplatit žádnou fakturu bez „dopisu o schválení“. Postup objednávání a přijímání předmětů plnění
se vztahuje také na správu majetku. Každá majetková hodnota je objednána a
následně přijata a zaevidována do IT
nástroje Evropské komise (ABAC assets) se svou pořizovací cenou. Odpisy
jsou automatické a vycházejí z účetních pravidel Komise. Technické ověřování pro veřejné zakázky GŘ
TAXUD provádí kontroly předmětů plnění a dozor operací a
služeb prováděných dodavateli/zhotoviteli/poskytovateli. Také
pravidelně provádí audity jakosti a bezpečnostní audity
dodavatelů/zhotovitelů/poskytovatelů. Audity jakosti ověřují,
jestli jejich procesy splňují pravidla a postupy, které jsou definovány v
plánech jakosti. Bezpečnostní audity se zaměřují na konkrétní
procesy, postupy a nastavení. Následná administrativní kontrola na operační a finanční
úrovni Po
skončení každé zakázky je celá složka ověřena operačním i
finančním oddělením; teprve poté je formálně uzavřena. 3. Další kontroly u grantů Grantová
dohoda podepsaná příjemci programu (orgány celní správy v členských
státech a kandidátských zemích) stanoví podmínky pro financování
činností v rámci grantu, včetně kapitoly o kontrolních metodách.
Všechny zúčastněné správní orgány se zavázaly, že budou dodržovat
finanční a správní pravidla Komise týkající se výdajů. Činnosti,
u nichž mohou příjemci grantu financovat účast z grantů, jsou
uvedené v online databázi (ART2 – Activity Reporting Tool). Členské státy
podávají zprávy o svých výdajích do stejné databáze, která má řadu
zabudovaných kontrol pro snížení chyb. Například členské státy mohou
vykazovat pouze výdaje na činnosti, ke kterým byly vyzvány, a mohou tak
učinit pouze jednou. Kromě
kontrol, které jsou zabudovány v systému podávání zpráv, provádí GŘ TAXUD
také namátkové kontroly dokumentace v papírové podobě a kontroly na
místě. Tyto kontroly jsou prováděny následně (ex post),
na základě vzorku vybíraného podle rizik. Tato
kontrolní strategie umožňuje udržet administrativní zátěž
příjemců grantů na co nejnižší úrovni a úměrně k
rozděleným prostředkům z rozpočtu a předpokládaným
rizikům. Dopad
zjednodušení, například nahrazení skutečných nákladů paušálními
částkami, bude zřejmě z hlediska rozpočtových
přínosů zanedbatelný. Jeho hlavním přínosem bude zvýšení
efektivity a snížení administrativní zátěže v členských státech
a v Komisi. 4. Náklady a přínosy kontrol Zavedené
kontroly poskytují GŘ TAXUD dostatečnou záruku kvality a správnosti
výdajů a snižují riziko nedodržování předpisů. Hloubka
posouzení dosahuje úrovně tři[43]
v případě společných akcí a úrovně čtyři[44] v případě
veřejných zakázek. Přínosem uvedené kontrolní strategie je snížení
potenciálního rizika pod 2% celkového rozpočtu; týká se všech
příjemců. Další
opatření, která by ještě více snižovala riziko, by byla spojena
s neúměrně vysokými náklady, a proto se s nimi
nepočítá. GŘ TAXUD se domnívá, že mezi tímto a stávajícím programem
nejsou z hlediska kontroly žádné odchylky a použije stejnou kontrolní strategii
na program Clo 2020. Náklady související s prováděním výše uvedené
strategie jsou omezeny na 2,60 %[45]
rozpočtu a očekává se, že toto procento zůstane stejné. Kontrolní strategie programu je považována za účinnou s ohledem na
snížení rizika neshody s předpisy pod 2 % a úměrnou v souvislosti s
riziky, která s sebou program nese. 2.3 Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Kromě
uplatnění všech regulačních kontrolních mechanismů GŘ
vypracuje strategii pro boj proti podvodům, která je v souladu s novou
strategií Komise proti podvodům (CAFS), která byla přijata dne 24.
června 2011, aby se mimo jiné zajistilo, že jeho vnitřní kontroly
zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu s CAFS a
přístup k řízení rizika podvodů je zaměřen na
zjišťování oblastí s rizikem podvodů a adekvátních reakcí.
V případě potřeby budou vytvořeny skupiny k navazování
a udržování kontaktů a odpovídající nástroje IT zaměřené na
analýzu případů podvodu souvisejících s programem Clo 2020. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Počet [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([46]) || zemí ESVO[47] || kandidátských zemí[48] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || || || || || || · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Počet [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1 || 14.04.03 – Clo 2020 || RP || NE || ANO || NE || NE || || || || || || 1 || 14.01.04.05 Clo 2020 – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE 3.2 Odhadovaný dopad na výdaje[49] 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění GŘ: TAXUD || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || CELKEM Operační prostředky || || 14.0403 – Clo 2020 || Závazky || (1) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Platby || (2) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[50] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 CELKEM prostředky pro GŘ TAXUD || Závazky || =1+1(a)+3 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Platby || =2+2(a)+3 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080 Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Platby || (5) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Platby || =5+ 6 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM GŘ: TAXUD || Lidské zdroje || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Ostatní správní výdaje || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 GŘ TAXUD CELKEM || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 82,326 || 84,446 || 86,556 || 88,666 || 90,886 || 93,196 || 95,406 || || 621,482 Platby || 24,934 || 57,641 || 73,365 || 78,748 || 80,669 || 82,658 || 84,689 || 138,778 || 621,482 Odhadovaný
dopad na operační prostředky –
Návrh vyžaduje využití operačních
prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu[51] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem Zvláštní cíl: podpořit fungování celní unie, zejména cestou spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich orgány celní správy, jejich úředníky a externími odborníky. || || || || || || || || || || || || || || || || Budování kapacit v oblasti IT || Počet smluv o IT || || cca 30 || 57,360 || || 59,470 || || 61,580 || || 63,700 || || 65,910 || || 68,220 || || 70,440 || || 446,680 Společné akce || Počet uspořádaných akcí || || cca 450 || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 80,990 Budování lidských kapacit || Počet vzdělávacích akcí || || bude doplněno || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 19,710 || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || || || || 71,740 104,400 || || 73,860 || || 75,970 || || 78,080 || || 80,300 || || 82,610 || || 84,820 || || 547,380 3.2.2 Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy 3.2.2.1 Shrnutí –
Návrh vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Ostatní správní výdaje || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 Mimo OKRUH 5[52] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ostatní výdaje správní povahy || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 3.2.2.2 Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů –
Návrh vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 14 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 14 01 01 02 (při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[53] 14 01 02 01 (SZ, ZAP, dočasní zaměstnanci, VNO z celkového rámce) || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 14 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [54] || – v ústředí[55] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. – při delegacích || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 14 je oblast politiky nebo dotčená
hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Činnosti související s řízením programu, v úzkém slova smyslu[56], a činnosti související s prováděním programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských systémů IT Externí zaměstnanci || Asistence pro činnosti provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských systémů IT 3.2.3 Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem –
Návrh je v souladu s víceletým finančním
rámcem do roku 2020. 3.2.4 Příspěvky
třetích stran –
Návrh nepočítá se spolufinancováním od
třetích stran. 3.2.5 Odhadovaný dopad na
příjmy –
Na straně příjmů může mít návrh
finanční dopad: Program může mít nepřímý vliv na příjmy EU,
jelikož se předpokládá, že lepší a účinnější správa cel povede
mimo jiné k vyššímu výběru cel. Tento vliv však nelze kvantifikovat. Budou-li uloženy sankce (uvedené v článku 13), budou
zaúčtovány do všeobecných příjmů rozpočtu EU. [1] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29.
června 2011, Rozpočet – Evropa 2020. [2] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3.
března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění. [3] V roce 2010 bylo zhruba 12,3 % (15,7 miliard
EUR) rozpočtu EU získáno z tradičních vlastních zdrojů. Generální
ředitelství pro rozpočet, Thematic Report on the customs control
strategy in the Member States — Control of traditional own resources
(Tematická zpráva o strategii celních kontrol v členských státech –
Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3. [4] Hodnocení
programu Clo 2013 v polovině období:
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE,
Budoucí obchodní struktura pro celní unii a model spolupráce v oblasti
daní v Evropě (The future business architecture for the Customs
Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe). [6] Zápis
z 9. schůzky výboru Clo ze dne 11. dubna 2011. [7] Návrh nařízení, kterým se stanoví celní kodex Unie,
COM(2012) 64 ze dne 20. února 2012. [8] Součet připojovacích míst pro celní i
daňové účely. [9] COM(2012) 388 final. [10] Dříve nazývané transevropské systémy
informačních technologií. [11] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [12] KOM(2011) 398 v konečném znění ze dne 29.
června 2011. [13] KOM(2011) 706 v konečném znění ze dne 9.
listopadu 2011. [14] KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální
agenda pro Evropu. [15] KOM(2010) 682 ze dne 23. listopadu 2010, Agenda pro nové
dovednosti a pracovní místa. [16] KOM(2011) 206 v konečném znění. [17] KOM(2011) 287, Jednotný trh práv duševního vlastnictví –
Podpora kreativity a inovací za účelem zajištění hospodářského
růstu, vysoce kvalitních pracovních míst a prvotřídních výrobků
a služeb v Evropě. [18] Tento program bude doplňovat program Hercule III
(2014–2020), KOM(2011) 914 v konečném znění, který je
zvláště určen na boj proti podvodům, korupci a jiným
protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie. [19] KOM(2010) 612. Obchod, růst a celosvětové
záležitosti: Obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020. [20] KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel,
22.11.2010, sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie
vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k
bezpečnější Evropě. [21] KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel,
20.4.2010, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Poskytování
prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům –
Akční plán provádění Stockholmského programu. [22] KOM(2010) 2020. [23] KOM(2004) 373. [24] Bude doplněno. [25] KOM(2010) 700. [26] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [27] Úř. věst. L 154, 14.6.2007, s. 25. [28] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [29] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management)
– ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based
Budgeting). [30] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení. [31] KOM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3.
března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující
začlenění. [32] Přijatý Radou v roce 2008 (2008/C 253/01). [33] SEK(2011) 467 v konečném znění, 13.4.2011. Overview
of responses to the public consultation on the Communication „Towards a Single
Market Act“ (Přehled reakcí na veřejné konzultace ke sdělení
na téma „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“). [34] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf. [35] Generální ředitelství pro rozpočet, Thematic
Report on the customs control strategy in the Member States — Control of
traditional own resources (Tematická zpráva o strategii celních kontrol v
členských státech – Kontrola tradičních vlastních zdrojů), s. 3. [36] KOM(2010) 612, Obchod, růst a celosvětové
záležitosti, strana 12. [37] KOM(2010) 673 v konečném znění, Brusel,
22.11.2010, sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Strategie
vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k
bezpečnější Evropě. [38] KOM(2010) 171 v konečném znění, Brusel,
20.4.2010, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Poskytování
prostoru svobody, bezpečnosti a práva evropským občanům –
Akční plán provádění Stockholmského programu. [39] Součet připojovacích míst pro celní i
daňové účely. [40] KOM(2005) 124, 6. dubna 2005, rozpočet ve výši
745 mil. EUR ve finančním rámci 2007–2013. [41] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [43] Hloubka kontrol – úroveň tři: kontrola s ohledem
na plně nezávislé podpůrné informace. [44] Hloubka kontrol – úroveň čtyři: kontrola s
přihlédnutím k přístupu k základní dokumentaci a včetně
přístupu k základní dokumentaci, která je k dispozici ve stádiu
zpracovávání dotazu. [45] Náklady zahrnují počet FTE provádějících
kontroly vynásobený průměrnými personálními náklady, dále výdaje na
externí audity a výdaje na údržbu systému ART. [46] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky. [47] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [48] Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu. [49] Výdaje jsou vyjádřeny v běžných cenách. [50] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum. [51] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných
kilometrů silnic atd.). [52] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum. [53] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [54] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“). [55] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond. [56] Počet pozic zahrnutých do řízení programu v
úzkém slova smyslu je omezen na 18.