30.6.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 231/60 |
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/1058
ze dne 24. června 2021
o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 177 druhý pododstavec a na články 178 a 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle článku 176 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) je úkolem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), aby pomáhal odstraňovat zásadní regionální rozdíly v Unii. Podle uvedeného článku a čl. 174 druhého a třetího pododstavce Smlouvy o fungování EU má EFRR přispívat ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů, mezi nimiž má být zvláštní pozornost věnována regionům, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, zejména pak podmínkami vyplývajícími z demografického poklesu, jako jsou nejsevernější regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, ostrovy a přeshraniční a horské regiony. |
(2) |
Fond soudržnosti byl zřízen proto, aby přispěl k dosahování obecného cíle posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie poskytováním finančních příspěvků týkajících se životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury (dále jen „TEN-T“), jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (4). |
(3) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (5) stanoví společná pravidla týkající se EFRR, Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF), Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, které fungují ve společném rámci (dále jen „fondy“). |
(4) |
Za účelem zjednodušení pravidel, která byla použitelná jak na EFRR, tak i na Fond soudržnosti, v programovém období 2014–2020, by mělo pravidla použitelná pro oba fondy stanovit jediné nařízení. |
(5) |
Při provádění EFRR a Fondu soudržnosti by měly být respektovány horizontální zásady stanovené v článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v článku 10 Smlouvy o fungování EU, včetně zásad subsidiarity a proporcionality stanovených v článku 5 Smlouvy o EU, s přihlédnutím k Listině základních práv Evropské unie. Členské státy by rovněž měly respektovat závazky stanovené v Úmluvě OSN o právech dítěte a Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, jakož i zásady evropského pilíře sociálních práv, vyhlášeného Evropským parlamentem, Radou a Komisí v roce 2017, a zajistit přístupnost v souladu s článkem 9 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a v souladu s právními předpisy Unie, kterými se harmonizují požadavky na přístupnost výrobků a služeb. V této souvislosti by EFRR a Fond soudržnosti v synergii s ESF+ měly být prováděny způsobem podporujícím přechod od institucionální péče k rodinně a komunitně založené péči a měly by sledovat své cíle tak, aby přispívaly k vytváření kvalitních pracovních míst, vymýcení chudoby a prosazování sociálního začleňování. Členské státy a Komise by se měly zaměřit na odstranění nerovností a na podporu rovnosti žen a mužů a začleňování hlediska genderové rovnosti, jakož i boje proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Žádný fond by neměl podporovat činnosti, které přispívají k jakékoli formě segregace nebo vyloučení, a při financování infrastruktury by oba měly zajistit přístupnost pro osoby se zdravotním postižením. |
(6) |
Cíle EFRR a Fondu soudržnosti by měly být sledovány v rámci udržitelného rozvoje a prosazování cíle Unie zachovat a chránit životní prostředí a zlepšovat jeho kvalitu, jak je stanoveno v článku 11 a čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, při zohlednění zásady „znečišťovatel platí“. S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu z roku 2015 o změně klimatu, přijatou na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj mají oba fondy přispívat k zohledňování činností v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Za tímto účelem se očekává, že k dosažení cílů v oblasti klimatu přispějí operace v rámci EFRR ve výši 30 % jeho celkového finančního krytí. U operací v rámci Fondu soudržnosti se očekává, že k dosažení cílů v oblasti klimatu přispějí ve výši 37 % jeho celkového finančního krytí. Kromě toho by opatření podle tohoto nařízení měla přispět k naplňování ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % ročních výdajů podle víceletého finančního rámce v roce 2024 a 10 % ročních výdajů podle víceletého finančního rámce v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Oba fondy by měly podporovat činnosti, které respektují klimatické a environmentální normy a priority Unie a významně nepoškozují environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (6) a které zajišťují přechod na nízkouhlíkové hospodářství na cestě k dosažení klimatické neutrality nejpozději do roku 2050. Programy EFRR a Fondu soudržnosti by měly zohledňovat obsah integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu přijatých v rámci správy energetické unie a opatření v oblasti klimatu, jak byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (7). |
(7) |
Aby byla ochráněna integrita vnitřního trhu, mají operace EFRR a Fondu soudržnosti, z nichž mají prospěch podniky, splňovat pravidla Unie pro státní podporu stanovená v článcích 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. |
(8) |
Klíčovým aspektem provádění EFRR a Fondu soudržnosti je zásada partnerství, vycházející z přístupu víceúrovňové správy a zajišťující zapojení regionálních, místních, městských a jiných veřejných orgánů, občanské společnosti, hospodářských a sociálních partnerů a případně výzkumných organizací a vysokých škol. Provádění obou fondů by mělo zajistit koordinaci a doplňkovost s ESF+, Fondem pro spravedlivou transformaci, ENRAF a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV). |
(9) |
Je nezbytné upravit podporu z EFRR v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst i cíle Evropská územní spolupráce (Interreg). |
(10) |
Pro určení druhů činností, které mohou získat podporu z EFRR a Fondu soudržnosti, by měly být stanoveny specifické cíle politiky pro poskytování podpory z obou těchto fondů, aby se zajistilo, že budou přispívat k dosažení jednoho nebo více společných cílů politiky stanovených v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060. |
(11) |
Vzhledem k tomu, že malé a střední podniky tvoří páteř evropské ekonomiky, měl by EFRR nadále podporovat jejich rozvoj tím, že bude posilovat jejich udržitelný růst a konkurenceschopnost. Kromě toho by měl EFRR, s ohledem na potenciálně závažné dopady pandemie COVID-19 nebo jakoukoli případnou budoucí krizovou situaci s dopadem na podniky a zaměstnanost, podporovat oživení po těchto krizích podporou tvorby pracovních míst v malých a středních podnicích, a to i produktivními investicemi. |
(12) |
Investice v rámci EFRR by měly přispět k rozvoji globální sítě vysokorychlostní digitální infrastruktury a k podpoře udržitelné multimodální mobility bez znečištění se zaměřením na veřejnou dopravu, sdílenou mobilitu, chůzi a cyklistiku jakožto součást přechodu na hospodářství s nulovými emisemi uhlíku. |
(13) |
V zájmu využití příležitostí digitálního věku by měl EFRR přispívat k rozvoji inkluzivní digitální společnosti, v níž občané, výzkumné organizace, podniky a orgány veřejné správy plně využívají příležitostí, které digitalizace nabízí. Účinná elektronická veřejná správa na celostátní, regionální a místní úrovni zahrnuje vývoj nástrojů a přehodnocení organizace a procesů s cílem poskytovat veřejné služby efektivněji, snadněji a rychleji, s nižšími náklady. Digitální a telekomunikační technologie by měly být zejména využívány k posílení tradičních sítí a služeb ve prospěch místních komunit prostřednictvím rozvoje projektů, jako jsou inteligentní města a vesnice. |
(14) |
Podpora z EFRR v rámci cíle politiky 1 by měla být založena na budování kapacit pro strategie inteligentní specializace, které stanoví priority na celostátní, regionální nebo obou úrovních s cílem zvýšit jejich konkurenční výhodu rozvíjením silných stránek výzkumu a inovací a jejich sladěním s potřebami podniků a nezbytnými dovednostmi prostřednictvím procesu objevování podnikatelského potenciálu. Tento proces by měl podnikatelským subjektům, včetně průmyslových, vzdělávacích a výzkumných organizací, orgánů veřejné správy a občanské společnosti, umožnit určit nejslibnější oblasti udržitelného hospodářského rozvoje na základě specifických struktur a znalostní základny regionu. Vzhledem k tomu, že proces řízení inteligentní specializace má zásadní význam pro kvalitu strategie, měl by EFRR poskytovat podporu na rozvoj a posilování kapacit nezbytných pro efektivní proces objevování podnikatelského potenciálu a přípravu nebo aktualizaci strategií inteligentní specializace. |
(15) |
EFRR a Fond soudržnosti by měly přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů a k řešení problematiky energetické chudoby, aby se podpořilo dosažení klimaticky neutrální Unie do roku 2050, s náležitým přihlédnutím k jejím sociálním a hospodářským důsledkům. Obzvláště důležité by v této souvislosti byly investice do energetické účinnosti včetně systémů pro úsporu energie, do udržitelné energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii udržitelnosti stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (8) a do inteligentních energetických systémů, jakož i investice zaměřené na předcházení katastrofám, podporu biologické rozmanitosti a zelené infrastruktury, včetně zachování, zhodnocení a zdůrazňování chráněných přírodních oblastí, a další opatření ke snížení emisí skleníkových plynů, jako jsou zachování a obnova přírodních oblastí s vysokým potenciálem pro pohlcování a ukládání uhlíku, a to i zavodňováním rašelinišť, zachycováním skládkových plynů nebo snižováním emisí z průmyslových procesů či produktů. Dále by měly být podporovány investice zaměřené na snížení všech forem znečištění, jako jsou znečištění ovzduší, vody a půdy a hlukové a světelné znečištění. |
(16) |
Při přípravě programů spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti je třeba zohlednit integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, které nastiňují politiky a opatření a které se zabývají energetickou chudobou a emisemi skleníkových plynů. Aby EFRR přispěl k dosažení vnitrostátních cílů ohledně snížení energetické chudoby uvedených v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, měl by podporovat zejména zvyšování energetické účinnosti bydlení a budov v souladu s pozměněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 (9) s cílem přispět k dosažení dekarbonizovaného fondu budov do roku 2050, čímž se sníží spotřeba energie a vytvoří se úspory pro domácnosti postižené energetickou chudobou. |
(17) |
V zájmu zlepšení dopravního propojení by EFRR a Fond soudržnosti měly podporovat rozvoj transevropské dopravní sítě, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1315/2013, prostřednictvím investic do infrastruktury pro železniční dopravu, vnitrozemskou vodní dopravu, silniční dopravu, námořní dopravu a multimodální dopravu, včetně opatření ke snížení hluku. EFRR a Fond soudržnosti by měly rovněž podporovat celostátní, regionální, místní, přeshraniční a městskou mobilitu. Oba fondy by přitom měly věnovat pozornost zlepšení bezpečnosti zejména stávajících mostů a tunelů. |
(18) |
Ve stále propojenějším světě a s ohledem na dynamiku demografického vývoje a vývoje migrace je zřejmé, že migrační politika Unie vyžaduje společný přístup založený na synergickém působení a doplňkovosti různých nástrojů financování. Proto by EFRR měl při přípravě a provádění programů věnovat pozornost demografickým výzvám. Měla by být zajištěna soudržná, silná a důsledná podpora úsilí o sdílení solidarity a odpovědnosti mezi členskými státy při řízení migrace, a proto by měl EFRR poskytovat podporu na nejvhodnější územní úrovni s cílem usnadnit dlouhodobou a inkluzivní integraci státních příslušníků třetích zemí včetně migrantů, jež by byla prospěšná sociálnímu a hospodářskému rozvoji tím, že přijme přístup zaměřený na ochranu jejich důstojnosti a práv. |
(19) |
V zájmu podpory sociálních inovací a inkluzivního přístupu k vysoce kvalitnímu zaměstnání by měl EFRR podporovat subjekty „sociální ekonomiky“, jako jsou družstva, vzájemné společnosti, nezisková sdružení a sociální podniky. |
(20) |
Za účelem podpory sociálního začleňování a boje proti chudobě, zejména mezi marginalizovanými komunitami, je nezbytné, a to i prostřednictvím infrastruktury, zlepšit přístup k sociálním, vzdělávacím, kulturním a rekreačním službám včetně sportu, s přihlédnutím ke zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením, dětí a starších osob. |
(21) |
EFRR a Fond soudržnosti by měly podporovat socioekonomické začlenění marginalizovaných komunit, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována národním strategickým rámcům politiky pro začleňování Romů uvedeným v příloze IV nařízení (EU) 2021/1060, které stanoví integrační opatření, domácnostem s nízkými příjmy včetně domácností ohrožených chudobou a sociálním vyloučením a znevýhodněným skupinám včetně osob se zvláštními potřebami. V souladu se zásadou 19 evropského pilíře sociálních práv by z EFRR a Fondu soudržnosti mělo být možné podporovat zejména poskytování sociálního bydlení. S ohledem na výzvy, jimž čelí marginalizované romské komunity, pokud jde o přístup k základním službám, by EFRR a Fond soudržnosti měly přispět ke zlepšení jejich životních podmínek a vyhlídek na rozvoj. |
(22) |
Za účelem posílení připravenosti na distanční a online vzdělávání a odbornou přípravu způsobem podporujícím sociální začlenění by měl EFRR v rámci své úlohy spočívající ve zlepšování přístupu k inkluzivním a kvalitním službám v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení přispět zejména k posílení odolnosti pro distanční a online vzdělávání. Úsilí o zajištění kontinuity vzdělávání a odborné přípravy během pandemie COVID-19 odhalilo významné nedostatky v přístupu účastníků vzdělávání ze znevýhodněného prostředí a ve vzdálených regionech k nezbytnému vybavení informačními a komunikačními technologiemi (IKT) a konektivitě. V souvislosti s tím by měl EFRR podporovat zpřístupnění nezbytného vybavení IKT a konektivity, a tím posílit odolnost systémů vzdělávání a odborné přípravy pro distanční a online učení. |
(23) |
Za účelem posílení schopnosti veřejných systémů zdravotní péče předcházet krizovým situacím v oblasti zdraví, rychle na ně reagovat a zotavit se z nich by měl EFRR rovněž přispívat k odolnosti systémů zdravotní péče. Vzhledem k tomu, že nebývalá krize v souvislosti s pandemií COVID-19 ukázala význam okamžité dostupnosti kritických zásob pro účinnou reakci na mimořádnou situaci, by se měl rozsah podpory z EFRR navíc rozšířit tak, aby umožňovala nákup zásob nezbytných pro posílení odolnosti vůči katastrofám a posílení odolnosti systémů zdravotní péče včetně primární péče a aby podporovala přechod k rodinně a komunitně založené péči. Nakoupené dodávky pro posílení odolnosti zdravotních systémů by měly být v souladu s vnitrostátní strategií v oblasti zdraví, neměly by překračovat její rámec a měly by zajistit doplňkovost s programem EU pro zdraví, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 (10), jakož i s kapacitami rescEU v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (11). |
(24) |
EFRR by měl podporovat a prosazovat přechod od ústavní péče k rodinně nebo komunitně založené péči prostřednictvím podpůrných zařízení, která by se snažila předcházet segregaci v rámci komunity, usnadňovala začlenění lidí do společnosti a usilovala by o zajištění podmínek pro nezávislý život. |
(25) |
Měl by být stanoven zvláštní specifický cíl pro podporu regionální ekonomiky silně závislé na odvětví cestovního ruchu a kultury. Díky tomu by bylo možné plně využít potenciálu kultury a udržitelného cestovního ruchu pro hospodářské oživení, sociální začlenění a sociální inovace, aniž by byly dotčeny možnosti poskytování podpory z EFRR těmto odvětvím v rámci jiných specifických cílů. |
(26) |
Investice podporující kreativní a kulturní odvětví, služby v oblasti kultury a lokality kulturního dědictví by mohly být financovány v rámci jakéhokoli cíle politiky, pokud přispívají k dosahování specifických cílů a spadají do působnosti podpory z EFRR. |
(27) |
Udržitelný cestovní ruch vyžaduje rovnováhu mezi hospodářskou, sociální, kulturní a environmentální udržitelností. Přístup k podpoře udržitelného cestovního ruchu by měl být v souladu se sdělením Komise ze dne 19. října 2007 nazvaným „Agenda pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch“. Zejména by měl zohledňovat příznivé podmínky pro turisty, respektovat přírodní a kulturní prostředí a zajistit socioekonomický rozvoj a konkurenceschopnost destinací a podniků prostřednictvím integrovaného a uceleného politického přístupu. |
(28) |
Za účelem podpory úsilí členských států a regionů při vyrovnávání se s novými úkoly a s cílem zajistit vysokou úroveň bezpečnosti pro občany a prevenci marginalizace a radikalizace by investice v rámci EFRR, využívající synergického působení a doplňkovosti s ostatními politikami Unie, měly přispívat k bezpečnosti v oblastech, kde je potřeba zajistit bezpečné a zabezpečené veřejné prostory a bezpečnou a zabezpečenou kritickou infrastrukturu, jako jsou doprava a energetika, a přispět tak k vytváření inkluzivnějších a bezpečnějších společností. |
(29) |
EFRR by měl v rámci cíle politiky 5 integrovaným způsobem poskytovat podporu hospodářskému, sociálnímu a environmentálnímu rozvoji založenému na meziodvětvových územních strategiích s využitím nástrojů integrovaného územního rozvoje, aby zajistil harmonický rozvoj městských i mimoměstských oblastí. Kromě toho by při rozvoji městských oblastí měla být zvláštní pozornost věnována podpoře funkčních městských oblastí vzhledem k jejich významu při navazování spolupráce mezi místními orgány a partnery přes správní hranice, jakož i posilování vazeb mezi městy a venkovem. |
(30) |
EFRR by měl integrovaně podporovat udržitelný cestovní ruch, zejména posílením spolupráce v rámci funkčních území. V zájmu posílení dopadu udržitelného cestovního ruchu na ekonomiku by měly podniky a veřejné orgány systematicky spolupracovat na efektivnějším poskytování kvalitních služeb v oblastech s vysokým potenciálem pro cestovní ruch a náležitě při tom dbát na vytvoření stabilního právního a správního prostředí příznivého pro udržitelný růst těchto oblastí. Podporovaná opatření v oblasti udržitelného cestovního ruchu mohou zohlednit osvědčené postupy v této oblasti, například přístup „turistické čtvrti“. |
(31) |
V důsledku obecného zaměření Fondu soudržnosti, jak je stanoven ve Smlouvě o fungování EU, je třeba vytyčit a vymezit cíle politiky, které má Fond soudržnosti podporovat. |
(32) |
Za účelem zlepšení celkové správní kapacity institucí a správy věcí veřejných v členských státech, které provádějí programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, je nezbytné umožnit podpůrná opatření pro programové orgány a odvětvové nebo územní subjekty odpovědné za provádění činností souvisejících s prováděním EFRR a Fondu soudržnosti v rámci všech specifických cílů s přihlédnutím k horizontálním zásadám uvedeným v nařízení (EU) 2021/1060, včetně cílů OSN pro udržitelný rozvoj. |
(33) |
V zájmu podpory a posílení opatření pro spolupráci v programech realizovaných v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst je nezbytné posílit opatření pro spolupráci s partnery, a to i s těmi na místní a regionální úrovni, v daném členském státě nebo mezi různými členskými státy ve vztahu k podpoře poskytované v rámci všech specifických cílů. Tato posílená spolupráce doplní spolupráci v rámci cíle Interreg a měla by zejména podporovat spolupráci mezi strukturovanými partnerstvími s cílem provádět regionální strategie, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 18. července 2017 nazvaného „Posílení inovací v evropských regionech: strategie pro odolný a udržitelný růst podporující začlenění“. Partneři by tedy mohli pocházet z jakéhokoli regionu v Unii, ale i z přeshraničních regionů a regionů, na něž se vztahují evropská seskupení pro územní spolupráci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (12), anebo makroregionální strategie, strategie pro přímořskou oblast nebo kombinace obou těchto strategií. |
(34) |
EFRR by měl pomoci odstranit hlavní regionální rozdíly v Unii a zmenšit rozdíly v úrovni rozvoje různých regionů a zaostalost nejvíce znevýhodněných regionů, včetně regionů, které čelí výzvám vyplývajícím ze závazků v oblasti snižování emisí uhlíku, a podpořit tak regionální odolnost. Podpora EFRR v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst by proto měla být zaměřena na klíčové priority Unie v souladu s cíli politiky stanovenými v nařízení (EU) 2021/1060. Podpora z EFRR by proto měla být zaměřena na cíle politiky konkurenceschopnější a inteligentnější Evropa díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace a regionálnímu propojení IKT a zelenější, nízkouhlíkový přechod na uhlíkově neutrální hospodářství a odolná Evropa díky podpoře přechodu na čistou a spravedlivou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, prevence a řízení rizik a udržitelné městské mobility. Při výpočtu souladu s požadavky tematického zaměření by mělo být možné částečně zohlednit zdroje vyčleněné na udržitelnou městskou mobilitu a investice do širokopásmového připojení. Členské státy by měly ve svých dohodách o partnerství rozhodnout, zda splní požadavky na tematické zaměření na úrovni kategorie regionů nebo na celostátní úrovni, a to pod dobu celého programového období. Dosažení tematického zaměření na celostátní úrovni by být stanoveno třemi skupinami členských států vytvořenými podle jejich hrubého národního důchodu a mělo by umožňovat flexibilitu na úrovni jednotlivých programů. Vzhledem k tomu, že by podpora z Fondu soudržnosti mohla rovněž přispět k tematickému zaměření, měly by být stanoveny podmínky pro takový příspěvek. Kromě toho by měla být podrobně stanovena metodika klasifikace členských států, která by zohledňovala zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů a severních řídce osídlených regionů. |
(35) |
V zájmu zaměření podpory na klíčové priority Unie je rovněž vhodné, aby požadavky na tematické zaměření byly dodržovány během celého programového období, včetně v případě převodu mezi prioritami v rámci jednoho programu nebo mezi programy. |
(36) |
Aby mohla být z EFRR v rámci cíle Interreg poskytnuta podpora na investice do infrastruktury i na související investice, jakož i na odbornou přípravu a integrující činnosti, je nutné stanovit, že z EFRR mohou být podporovány i činnosti v rámci specifických cílů ESF+, jež byly stanoveny na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (13). |
(37) |
V zájmu co nejúčinnějšího soustředění využití omezených zdrojů by podpora z EFRR na produktivní investice v rámci příslušného specifického cíle měla být omezena na mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (14), s výjimkou specifických investic uvedených v tomto nařízení. |
(38) |
V souvislosti s podporou produktivních investic v rámci EFRR je vhodné upřesnit, že produktivní investice by měly být chápány jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. Mělo by být rovněž stanoveno, že za určitých podmínek mohou EFRR a Fond soudržnosti podporovat investice do jiných než malých a středních podniků. Na základě zkušeností z předchozích programových období by EFRR a Fond soudržnosti měly dále rovněž podporovat investice do jiných než malých a středních podniků, zejména do podniků poskytujících veřejné služby, pokud se tyto investice týkají infrastruktury zajišťující přístup ke službám dostupným veřejnosti v oblasti energetiky, životního prostředí a biologické rozmanitosti, dopravy a digitálního propojení. |
(39) |
Toto nařízení by mělo stanovit různé druhy činností, na jejichž náklady by mělo být možné poskytnout podporu prostřednictvím investic z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci jejich cílů, jak je stanoveno ve Smlouvě o fungování EU, včetně skupinového financování. Fond soudržnosti by měl být schopen podporovat investice do TEN-T a do životního prostředí, včetně investic souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí. V souvislosti s tím by mělo být možné z Fondu soudržnosti podporovat kombinované energetické a seismické zodolnění. Pokud jde o EFRR, měl by seznam činností zohlednit specifické celostátní i regionální potřeby v oblasti rozvoje i vnitřní potenciál a měl by být zjednodušen. Z EFRR by mělo být možné podporovat investice do infrastruktury, včetně podnikatelské infrastruktury a zařízení pro výzkum a inovace pro malé a střední podniky, ubytování pro marginalizované komunity a znevýhodněné skupiny, nízkopříjmové domácnosti a migranty, kulturní dědictví a udržitelný cestovní ruch a služby pro podniky, investice v souvislosti s přístupem ke službám se zvláštním zaměřením na znevýhodněné, marginalizované a segregované komunity, produktivní investice do malých a středních podniků, zařízení, software a nehmotného majetku, stejně jako opatření týkající se informací, komunikace, studií, vytváření sítí, spolupráce, výměny zkušeností mezi partnery a činností zahrnující klastry. V zájmu podpory provádění programu by mělo být z obou fondů rovněž možné podporovat činnosti technické pomoci. Za účelem podpory poskytování širší škály intervencí pro programy Interreg by měl být rozsah rozšířen tak, aby zahrnoval i sdílení široké škály zařízení a lidských zdrojů a nákladů souvisejících s opatřeními v oblasti působnosti ESF+. |
(40) |
Projekty transevropských dopravních sítí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (15) mají být i nadále financovány z Fondu soudržnosti prostřednictvím sdíleného řízení a režimu přímého provádění v rámci Nástroje pro propojení Evropy, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se uvedený nástroj zřizuje na období 2021–2027. |
(41) |
Zároveň je důležité vyjasnit činnosti, které do působnosti EFRR a Fondu soudržnosti nespadají, včetně investic, jejichž cílem je snižovat emise skleníkových plynů pocházejících z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (16), aby nedocházelo k překrývání dostupného financování, které již existuje v rámci uvedené směrnice, nebo investic do podniků v obtížích ve smyslu nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (17), ledaže je to povoleno v rámci podpory de minimis nebo dočasných pravidel státní podpory stanovených za účelem řešení výjimečných situací. EFRR a Fond soudržnosti by rovněž neměly podporovat určité investice do letišť, zařízení pro skládkování a zpracování zbytkového odpadu nebo fosilních paliv. Proto by mělo být možné, aby EFRR podporoval cílená opatření v oblasti zmírňování dopadů na životní prostředí, ochrany a bezpečnosti na regionálních letištích, pokud je hlavní cíl investic jasně určen z hlediska norem Unie v oblasti životního prostředí, ochrany nebo bezpečnosti a je v souladu s pravidly státní podpory. V případě investic zvyšujících kapacitu zařízení pro zpracování zbytkového odpadu by se měl zbytkovým odpadem rozumět především netříděný komunální odpad a zbytky ze zpracování odpadu. Modernizace sítí dálkového vytápění by mohla být podpořena s ohledem na zvýšení energetické účinnosti účinných systémů dálkového vytápění, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (18), v souladu s cíli stanovenými v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu. Vzhledem k prosazování energie z obnovitelných zdrojů by podpora mohla být poskytována na kotle k dálkovému vytápění zásobované kombinací plynu a energie z obnovitelných zdrojů. V takových případech by podpora z obou fondů měla být úměrná podílu vstupu energie z obnovitelných zdrojů do takovýchto kotlů. Kromě toho by mělo být výslovně stanoveno, že zámořské země a území uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU nejsou pro podporu z EFRR ani z Fondu soudržnosti způsobilé. |
(42) |
Členské státy by měly pravidelně předávat Komisi informace o dosaženém pokroku zpracované na základě společných ukazatelů výstupů a výsledků stanovených v příloze I. Společné ukazatele výstupů a výsledků by se případně mohly doplnit o ukazatele výsledků a výstupů specifické pro jednotlivé programy. Informace poskytnuté členskými státy by měly tvořit základ, z něhož by Komise měla vycházet při přípravě zpráv o pokroku dosaženém při plnění specifických cílů v průběhu celého programového období, přičemž k tomuto účelu použije základní soubor ukazatelů stanovený v příloze II. |
(43) |
Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (19) by měly být EFRR a Fond soudržnosti hodnoceny na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň by měly zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké mají tyto fondy účinky v praxi. |
(44) |
V rámci příslušných pravidel podle Paktu o stabilitě a růstu, jak jsou upřesněna v kodexu chování, by členské státy měly mít možnost podat náležitě odůvodněnou žádost o větší flexibilitu pro účely výdajů z veřejných zdrojů nebo rovnocenných strukturálních výdajů, které jsou podporovány veřejnou správou prostřednictvím spolufinancování investic aktivovaných v rámci EFRR a Fondu soudržnosti. Komise by měla tuto žádost vyhodnotit podle Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování. |
(45) |
EFRR by měl řešit problémy znevýhodněných oblastí, zejména venkovských oblastí a oblastí, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, včetně demografického poklesu, týkající se přístupu k základním službám včetně digitálních služeb, a zvyšovat přitažlivost pro investice, mimo jiné prostřednictvím podnikových investic a připojení k velkým trhům. Přitom by měl EFRR věnovat pozornost specifickým výzvám v oblasti rozvoje, s nimiž se potýkají určité ostrovní, pohraniční nebo horské regiony. Dále by měl EFRR věnovat zvláštní pozornost specifickým obtížím oblastí na úrovni NUTS 3 a na úrovni místních správních jednotek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (20), které jsou řídce osídleny, v souladu s kritérii stanovenými v bodě 161 pokynů k regionální státní podpoře na období 2014–2020, konkrétně oblastí s hustotou obyvatelstva méně než 12,5 obyvatele na kilometr čtvereční či oblastí, v nichž došlo v období 2007–2017 k průměrnému ročnímu poklesu počtu obyvatel nejméně o 1 %. Členské státy by měly u těchto oblastí zvážit vypracování zvláštních dobrovolných akčních plánů na místní úrovni s cílem čelit těmto demografickým problémům. |
(46) |
S cílem maximalizovat příspěvek k účinnějšímu řešení hospodářských, demografických, environmentálních a sociálních výzev, zejména v oblastech, které jsou znevýhodněny přírodními a demografickými podmínkami, podle článku 174 Smlouvy o fungování EU, by opatření v oblasti územního rozvoje měla být založena na integrovaných územních strategiích, a to i v městských a venkovských oblastech, a měla by být věnována pozornost propojení měst a venkova. Podpora z EFRR by proto měla být poskytována prostřednictvím forem stanovených v článku 28 nařízení (EU) 2021/1060, které zajistí náležité zapojení místních, regionálních a městských orgánů, hospodářských a sociálních partnerů a zástupců občanské společnosti a nevládních organizací. Mělo by být možné, aby územní strategie využívaly integrovaný přístup založený na financování z více fondů, včetně EFRR, ESF+, ENRAF a EZFRV. |
(47) |
V zájmu zlepšení odolnosti komunit ve venkovských oblastech a jejich hospodářských, sociálních a environmentálních podmínek by podpora z EFRR měla být využívána k rozvoji projektů, jako jsou inteligentní vesnice, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. října 2018 o agendě EU pro venkovské, horské a odlehlé oblasti, zejména rozvíjením nových příležitostí, jako jsou decentralizované služby a energetická řešení, digitální technologie a inovace. |
(48) |
V rámci udržitelného rozvoje měst se považuje za nezbytné podporovat integrovaný rozvoj za účelem účinnějšího řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních problémů, které mají dopad na městské oblasti, včetně funkčních městských oblastí, přičemž je třeba zohlednit potřebu podpory vazby mezi městy a venkovem. Podpora zaměřená na městské oblasti by mohla mít podobu samostatného programu nebo samostatné priority a měla by moci využívat přístupu založeného na financování z více fondů. Zásady pro výběr městských oblastí, v nichž mají být realizována integrovaná opatření pro udržitelný rozvoj měst, a orientační příděly na tato opatření by měly být stanoveny v programech v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, přičemž k tomuto účelu by mělo být přiděleno alespoň 8 % prostředků z EFRR na celostátní úrovni. Dále by mělo být stanoveno, že toto procento musí být dodržováno v průběhu celého programového období, a to i v případě převodů mezi prioritami v rámci jednoho programu nebo mezi různými programy a při přezkumu v polovině období. |
(49) |
Za účelem identifikace nebo poskytnutí řešení problémů týkajících se udržitelného rozvoje měst na úrovni Unie by městská inovativní opatření měla v oblasti udržitelného rozvoje měst být nahrazena Evropskou městskou iniciativou, která má být prováděna s využitím přímého nebo nepřímého řízení. Tato iniciativa by měla pokrývat všechny městské oblasti včetně funkčních městských oblastí a podpořit městskou agendu pro Evropskou unii. EFRR by měl poskytovat podporu na organizační náklady spojené s účastí na tematických partnerstvích v rámci městské agendy, aby byly místní orgány motivovány účastnit se jich. Tato iniciativa by mohla zahrnovat mezivládní spolupráci v oblasti problematiky měst, zejména spolupráci zaměřenou na budování kapacit na místní úrovni za účelem dosažení cílů OSN pro udržitelný rozvoj. Na řízení a provádění Evropské městské iniciativy by se měly aktivně podílet členské státy a regionální a místní orgány. Opatření dohodnutá v rámci takového modelu řízení by mohla zahrnovat výměny regionálních a místních zástupců. Opatření prováděná v rámci Evropské městské iniciativy by měla podporovat vazby mezi městem a venkovem v rámci funkčních městských oblastí. V tomto ohledu je obzvláště důležitá spolupráce s Evropskou sítí pro rozvoj venkova. |
(50) |
Uvádění na trh a rozšiřování meziregionálních inovačních projektů by mělo být podporováno na celém území Unie prostřednictvím nových meziregionálních inovačních investic, které má spravovat Komise. Díky podpoře inovačních projektů v oblastech inteligentní specializace, včetně pilotních projektů a opatření na budování kapacit, budou tyto investice přínosem zejména pro méně rozvinuté regiony, což posílí jejich inovační ekosystémy a jejich schopnost začlenit se do větších hodnotových řetězců Unie. Měly by rovněž přispívat k provádění sdělení Komise ze dne 18. července 2017 nazvaného „Posílení inovací v evropských regionech: strategie pro odolný a udržitelný růst podporující začlenění", zejména na podporu tematických platforem pro inteligentní specializaci v kritických oblastech. |
(51) |
Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejvzdálenějším regionům, a to zejména přijetím opatření podle článku 349 Smlouvy o fungování EU zajišťujících dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony s cílem kompenzovat dodatečné náklady vzniklé v těchto regionech v důsledku jednoho nebo několika trvalých omezení uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU, jako jsou odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí a hospodářská závislost na malém množství produktů, přičemž neměnnost a spolupůsobení těchto faktorů vážným způsobem ohrožuje jejich rozvoj. Mělo by být možné, aby tento příděl zahrnoval investice, provozní náklady a závazky veřejné služby určené ke kompenzaci dodatečných nákladů způsobených takovými omezeními. Provozní podpora by měla moci zahrnovat výdaje na služby nákladní dopravy a na podporu zavádění dopravních služeb, jakož i výdaje na činnosti související s omezeními při skladování, nadměrnou velikostí a údržbou výrobních nástrojů či nedostatkem lidského kapitálu na místním trhu práce. Na tento příděl by se neměly vztahovat požadavky na tematické zaměření. Aby byla ochráněna integrita vnitřního trhu, jako tomu je u všech operací spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti, měla by jakákoli podpora z EFRR na financování provozní a investiční podpory v nejvzdálenějších regionech splňovat pravidla státní podpory stanovená v článcích 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. |
(52) |
Aby bylo možné rychle reagovat na výjimečné a neobvyklé okolnosti uvedené v Paktu o stabilitě a růstu, které by mohly nastat během programového období, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci za účelem přijímání dočasných opatření, která mají usnadnit využívání podpory z EFRR v reakci na tyto okolnosti. Komise by měla přijmout opatření, která jsou nejvhodnější s ohledem na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti, jimž členský stát čelí, při zachování cílů fondu. Prováděcí rozhodnutí týkající se dočasného opatření pro využívání EFRR v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti by měly dále být přijaty bez projednávání ve výborech, neboť oblast působnosti je určena Paktem o stabilitě a růstu a omezena na opatření stanovená v tomto nařízení. Komise by měla rovněž sledovat provádění a posuzovat vhodnost opatření. |
(53) |
Za účelem změny některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o provádění opodstatněných úprav přílohy II, která stanoví seznam ukazatelů, jež tvoří základ informací o výkonnosti programů poskytovaných Evropskému parlamentu a Radě. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
(54) |
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti odstraněním zásadních regionálních rozdílů v Unii, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
(55) |
S ohledem na přijetí tohoto nařízení po začátku programového období, s ohledem na potřebu provádět EFRR i Fond soudržnosti koordinovaným a harmonizovaným způsobem a s cílem umožnit jejich rychlé provádění by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
OBSAH
KAPITOLA I |
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ | 71 |
Článek 1 |
Předmět | 71 |
Článek 2 |
Úkoly EFRR a Fondu soudržnosti | 71 |
Článek 3 |
Specifické cíle pro EFRR a Fond soudržnosti | 71 |
Článek 4 |
Tematické zaměření podpory z EFRR | 73 |
Článek 5 |
Oblast působnosti podpory z EFRR | 75 |
Článek 6 |
Oblast působnosti podpory z Fondu soudržnosti | 76 |
Článek 7 |
Vyloučení z působnosti EFRR a Fondu soudržnosti | 76 |
Článek 8 |
Ukazatele | 78 |
KAPITOLA II |
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O ZACHÁZENÍ S ÚZEMÍMI SE ZVLÁŠTNÍ CHARAKTERISTIKOU A S MEZIREGIONÁLNÍMI INOVAČNÍMI INVESTICEMI | 78 |
Článek 9 |
Integrovaný územní rozvoj | 78 |
Článek 10 |
Podpora znevýhodněných oblastí | 78 |
Článek 11 |
Udržitelný rozvoj měst | 79 |
Článek 12 |
Evropská městská iniciativa | 79 |
Článek 13 |
Meziregionální inovační investice | 80 |
Článek 14 |
Nejvzdálenější regiony | 80 |
KAPITOLA III |
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ | 81 |
Článek 15 |
Přechodné ustanovení | 81 |
Článek 16 |
Výkon přenesené pravomoci | 81 |
Článek 17 |
Přezkum | 82 |
Článek 18 |
Vstup v platnost | 82 |
PŘÍLOHA I |
SPOLEČNÉ UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ PRO EFRR A FOND SOUDRŽNOSTI – ČL. 8 ODST. 1 | 83 |
PŘÍLOHA II |
ZÁKLADNÍ SOUBOR UKAZATELŮ VÝKONNOSTI PRO EFRR A FOND SOUDRŽNOSTI PODLE ČL. 8 ODST. 3, KTERÉ BUDE KOMISE POUŽÍVAT V SOULADU S POŽADAVKEM NA PODÁVÁNÍ ZPRÁV PODLE ČL. 41 ODST. 3 PÍSM. H) BODU III) FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ | 91 |
KAPITOLA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví specifické cíle a rozsah podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) s ohledem na cíl Investice pro zaměstnanost a růst a cíl Evropská územní spolupráce (Interreg) uvedené v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060.
2. Toto nařízení rovněž stanoví specifické cíle a rozsah podpory z Fondu soudržnosti s ohledem na cíl Investice pro zaměstnanost a růst uvedený v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060.
Článek 2
Úkoly EFRR a Fondu soudržnosti
1. EFRR a Fond soudržnosti přispívají k dosahování celkového cíle posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
2. EFRR přispívá ke snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů v Unii a ke snižování zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů prostřednictvím účasti na strukturálních změnách regionů, jejichž rozvoj zaostává, a na přeměně upadajících průmyslových regionů, mimo jiné podporou udržitelného rozvoje a řešením problémů v oblasti životního prostředí.
3. Fond soudržnosti přispívá na projekty týkající se životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury (TEN-T).
Článek 3
Specifické cíle pro EFRR a Fond soudržnosti
1. V souladu s cíli politiky stanovenými v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 podporuje EFRR tyto specifické cíle:
a) |
konkurenceschopnější a inteligentnější Evropa díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace a regionálního propojení IKT (dále jen „cíl politiky 1“) prostřednictvím:
|
b) |
zelenější, nízkouhlíkový přechod na uhlíkově neutrální hospodářství a odolná Evropa díky podpoře spravedlivého přechodu na čistou energii, zelených a modrých investic, oběhového hospodářství, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, prevence a řízení rizik a udržitelná městská mobilita (dále jen „cíl politiky 2“) prostřednictvím:
|
c) |
propojenější Evropa díky zvyšování mobility (dále jen „cíl politiky 3“) prostřednictvím:
|
d) |
sociálnější a inkluzivnější Evropa díky provádění evropského pilíře sociálních práv (dále jen „cíl politiky 4“) prostřednictvím:
|
e) |
Evropa bližší občanům díky podpoře udržitelného a integrovaného rozvoje všech typů území a místních iniciativ (dále jen „cíl politiky 5“) prostřednictvím:
Podpora v rámci cíle politiky 5 se poskytuje prostřednictvím strategií územního a místního rozvoje prostřednictvím forem uvedených v čl. 28 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2021/1060. |
2. Členské státy mohou v rámci dvou specifických cílů stanovených v odst. 1 prvním pododstavci písm. e) podporovat rovněž operace, jež lze financovat v rámci specifických cílů stanovených v písmenech a) až d) uvedeného pododstavce.
3. Fond soudržnosti podporuje cíle politiky 2 a 3.
4. V rámci specifických cílů stanovených v odstavci 1 mohou EFRR nebo Fond soudržnosti, podle okolností, podporovat rovněž činnosti v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, pokud tyto činnosti:
a) |
zlepšují kapacitu programových orgánů; |
b) |
zlepšují kapacitu odvětvových nebo územních subjektů odpovědných za provádění činností souvisejících s prováděním EFRR a Fondu soudržnosti, pokud to přispívá k dosahování cílů programu, nebo |
c) |
posilují spolupráci s partnery uvnitř daného členského státu i mimo něj. |
Spolupráce uvedená v písmeni c) zahrnuje spolupráci s partnery z přeshraničních regionů, z nesousedících regionů nebo z regionů na území, na něž se vztahuje evropské seskupení pro územní spolupráci, anebo makroregionální strategie, strategie pro přímořskou oblast nebo kombinace obou.
Článek 4
Tematické zaměření podpory z EFRR
1. Pokud jde o programy prováděné v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, jsou celkové zdroje z EFRR jiné než zdroje na technickou pomoc v jednotlivých členských státech soustředěny na celostátní úrovni nebo na úrovni kategorie regionů v souladu s odstavci 3 až 9.
2. Pokud jde o tematické zaměření podpory pro členské státy, jejichž součástí jsou nejvzdálenější regiony, používají se zdroje z EFRR přidělené konkrétně na programy pro nejvzdálenější regiony odděleně od zdrojů z EFRR přidělených na všechny ostatní regiony.
3. Členské státy se mohou rozhodnout, že budou dodržovat tematické zaměření na celostátní úrovni nebo na úrovni kategorie regionů. Každý členský stát uvede svou volbu ve své dohodě o partnerství uvedené v článku 10 nařízení (EU) 2021/1060. Tato volba se vztahuje na celkové zdroje daného členského státu z EFRR podle odstavce 1 tohoto článku na celé programové období.
4. Pro účely tematického zaměření na celostátní úrovni se členské státy podle svého poměru hrubého národního důchodu dělí do těchto skupin:
a) |
státy, jejichž poměr hrubého národního důchodu se rovná nebo je vyšší než 100 % průměru EU (dále jen „skupina 1“); |
b) |
státy, jejichž poměr hrubého národního důchodu se rovná nebo je vyšší než 75 % a nižší než 100 % průměru EU (dále jen „skupina 2“); |
c) |
státy, jejichž poměr hrubého národního důchodu je nižší než 75 % průměru EU (dále jen „skupina 3“). |
Pro účely tohoto článku se poměrem hrubého národního důchodu rozumí poměr mezi hrubým národním důchodem na obyvatele daného členského státu, měřeno podle standardu kupní síly a vypočteno na základě údajů Unie za období 2015 až 2017, a průměrným hrubým národním důchodem na obyvatele podle standardu kupní síly v 27 členských státech za stejné referenční období.
Pokud jde o programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst pro nejvzdálenější regiony, řadí se tyto členské státy do skupiny 3.
Pokud jde o programy v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst pro ostrovní členské státy přijímající podporu z Fondu soudržnosti, řadí se tyto členské státy do skupiny 3.
5. Pro účely tematického zaměření na úrovni kategorie regionů se regiony klasifikují podle kategorií regionů v souladu s čl. 108 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 jako:
a) |
rozvinutější regiony; |
b) |
přechodové regiony; |
c) |
méně rozvinuté regiony. |
6. Členské státy dodržují na celostátní úrovni tyto požadavky na tematické zaměření:
a) |
členské státy skupiny 1 nebo rozvinutější regiony přidělí nejméně 85 % svých zdrojů z EFRR uvedených v odstavci 1 na cíle politiky 1 a 2 a nejméně 30 % na cíl politiky 2; |
b) |
členské státy skupiny 2 nebo přechodové regiony přidělí nejméně 40 % svých zdrojů z EFRR uvedených v odstavci 1 na cíl politiky 1 a nejméně 30 % na cíl politiky 2; |
c) |
členské státy skupiny 3 nebo méně rozvinuté regiony přidělí nejméně 25 % svých zdrojů z EFRR uvedených v odstavci 1 na cíl politiky 1 a nejméně 30 % na cíl politiky 2. |
Pokud se členský stát rozhodne plnit požadavky na tematické zaměření na úrovni kategorie regionů, použijí se prahové hodnoty stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce na souhrnné zdroje z EFRR uvedené v odstavci 1 pro všechny regiony spadající do příslušné kategorie regionů.
7. Pokud členský stát přidělí na cíl politiky 2 více než 50 % svých celkových zdrojů z Fondu soudržnosti jiných než prostředků na technickou pomoc, vypočtených po převodu stanoveném v čl. 110 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060, s výjimkou zdrojů v rámci specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) bodě viii) tohoto nařízení, lze příděl přesahující 50 % zohlednit při výpočtu souladu s požadavky na tematické zaměření stanovenými v odstavci 6 tohoto článku.
Pokud se členský stát rozhodne plnit požadavky na tematické zaměření na úrovni kategorie regionů, přidělí se zdroje z Fondu soudržnosti, které jsou zohledněny pro účely požadavků na tematické zaměření v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, jednotlivým kategoriím regionů poměrně na základě jejich poměrného podílu na celkovém počtu obyvatel dotčeného členského státu.
Členské státy ve své dohodě o partnerství uvedené v článku 10 nařízení (EU) 2021/1060 stanoví, zda budou zdroje z Fondu soudržnosti zohledněny pro účely požadavků tematického zaměření u cíle politiky 2.
8. Zdroje v rámci specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodě v) se plánují v rámci specifické priority.
Odchylně od odstavce 6 se při výpočtu souladu s požadavky na tematické zaměření u cíle politiky 1 stanovenými v odstavci 6 zohlední 40 % těchto zdrojů.
Zdroje zohledněné pro účely požadavků na tematické zaměření v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce nepřekročí 40 % minimálních požadavků na tematické zaměření u cíle politiky 1 stanovených v odstavci 6.
9. Zdroje v rámci specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) bodě viii) se plánují v rámci specifické priority.
Odchylně od odstavce 6 se při výpočtu souladu s požadavky na tematické zaměření u cíle politiky 2 stanovenými v odstavci 6 zohlední 50 % těchto zdrojů z EFRR.
Zdroje zohledněné pro účely požadavků na tematické zaměření v souladu s druhým pododstavcem tohoto odstavce nepřekročí 50 % minimálních požadavků na tematické zaměření pro cíl politiky 2 stanovených v odstavci 6.
10. Požadavky na tematické zaměření stanovené v odstavci 6 tohoto článku musí být dodržovány v průběhu celého programového období, a to i v případě převodů přídělů z EFRR mezi prioritami v rámci jednoho programu nebo mezi různými programy a při přezkumu v polovině období v souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2021/1060.
11. Je-li příděl z EFRR na cíl politiky 1, cíl politiky 2 nebo oba cíle daného programu snížen v návaznosti na zrušení závazku podle článku 105 nařízení (EU) 2021/1060 nebo kvůli finančním opravám provedeným Komisí v souladu s článkem 104 uvedeného nařízení, dodržování požadavků tematického zaměření stanovených v odstavci 6 tohoto článku se znovu neposuzuje.
12. Tento článek se nevztahuje na dodatečné finanční prostředky pro severní řídce osídlené regiony uvedené v čl. 110 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/1060.
Článek 5
Oblast působnosti podpory z EFRR
1. EFRR podporuje:
a) |
investice do infrastruktury; |
b) |
činnosti aplikovaného výzkumu a inovací, včetně průmyslového výzkumu, experimentálního vývoje a studií proveditelnosti; |
c) |
investice do přístupu ke službám; |
d) |
produktivní investice do malých a středních podniků a investice zaměřené na zachování stávajících pracovních míst a vytváření nových pracovních míst; |
e) |
vybavení, software a nehmotná aktiva; |
f) |
vytváření sítí, spolupráci, výměnu zkušeností a činnosti zahrnující inovační klastry, a to i mezi podniky, výzkumnými organizacemi a veřejnými orgány; |
g) |
informace, komunikaci a studie a |
h) |
technickou pomoc. |
2. Produktivní investice do jiných podniků, než jsou malé a střední podniky, lze podporovat, pokud:
a) |
zahrnují spolupráci s malými a středními podniky na výzkumných a inovačních činnostech podporovaných podle čl. 3 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) bodu i); |
b) |
primárně podporují opatření v oblasti energetické účinnosti a energii z obnovitelných zdrojů podle čl. 3 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) bodů i) a ii); |
c) |
jsou činěny do malých společností se střední tržní kapitalizací ve smyslu čl. 2 bodu 6 a společností se střední tržní kapitalizací ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 (21) prostřednictvím finančních nástrojů; nebo |
d) |
jsou činěny do malých společností se střední tržní kapitalizací a zaměřují se na výzkumné a inovační činnosti podporované podle čl. 3 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) bodu i). |
3. S cílem přispět k dosažení specifického cíle v rámci cíle politiky 1 stanoveného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodě iv) podporuje EFRR také odbornou přípravu, celoživotní učení, rekvalifikaci a vzdělávací činnosti.
4. S cílem přispět k dosažení specifického cíle v rámci cíle politiky 2 stanoveného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) bodě iv) a specifického cíle v rámci cíle politiky 4 stanoveného v písm. d) bodě v) uvedeného pododstavce podporuje EFRR také nákup zásob, které jsou nezbytné pro posílení odolnosti systémů zdravotní péče a pro posílení odolnosti vůči katastrofám.
5. V rámci cíle Interreg může EFRR rovněž podporovat:
a) |
sdílení zařízení a lidských zdrojů a |
b) |
doprovodné měkké investice a jiné činnosti spojené s cílem politiky 4 v rámci ESF+, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2021/1057. |
6. EFRR může podporovat financování provozního kapitálu v malých a středních podnicích formou grantů, je-li to nezbytně nutné jako dočasné opatření v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti uvedené v článku 20 nařízení (EU) 2021/1060.
7. Pokud Komise na základě žádosti podané dotčenými členskými státy shledá, že požadavky stanovené v odstavci 6 jsou splněny, přijme prováděcí rozhodnutí, jímž upřesní období, po které je dočasná dodatečná podpora z EFRR povolena.
8. Komise průběžně informuje Evropský parlament a Radu o provádění odstavce 6 a posuzuje, zda dočasná dodatečná podpora z EFRR postačuje k usnadnění využívání fondu v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti. Na základě svého posouzení Komise tam, kde je to považováno za vhodné, předloží návrhy na změny tohoto nařízení, včetně požadavků na tematické zaměření stanovených v článku 4.
9. Evropský parlament nebo Rada mohou Komisi vyzvat ke strukturovanému dialogu o uplatňování odstavců 6, 7 a 8 tohoto článku v souladu s čl. 20 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060.
Článek 6
Oblast působnosti podpory z Fondu soudržnosti
1. Fond soudržnosti podporuje:
a) |
investice do životního prostředí včetně investic souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí, se zvláštním zaměřením na obnovitelné zdroje energie; |
b) |
investice do sítě TEN-T; |
c) |
technickou pomoc; |
d) |
informace, komunikaci a studie. |
Členské státy zajistí přiměřenou rovnováhu mezi investicemi podle písmen a) a b) na základě specifických potřeb každého členského státu v oblasti investic a infrastruktury.
2. Částka z Fondu soudržnosti převedená do Nástroje pro propojení Evropy se použije na projekty TEN-T
Článek 7
Vyloučení z působnosti EFRR a Fondu soudržnosti
1. EFRR a Fond soudržnosti nepodporují:
a) |
vyřazování jaderných elektráren z provozu ani jejich výstavbu; |
b) |
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES; |
c) |
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh; |
d) |
podniky v obtížích ve smyslu čl. 2 bodu 18 nařízení (EU) č. 651/2014, není-li to povoleno na základě podpory de minimis nebo dočasných pravidel státní podpory zavedených za účelem řešení výjimečných okolností; |
e) |
investice do letištní infrastruktury, s výjimkou nejvzdálenějších regionů nebo stávajících regionálních letišť ve smyslu čl. 2 bodu 153 nařízení (EU) č. 651/2014 v kterémkoli z těchto případů:
|
f) |
investice do odstraňování odpadů skládkováním, s výjimkou:
|
g) |
investice zvyšující kapacitu zařízení pro zpracování zbytkového odpadu, s výjimkou:
|
h) |
investice související s výrobou, zpracováním, přepravou, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv, s výjimkou:
|
2. Celková částka podpory Unie pro investice Unie uvedené v odst. 1 písm. h) bodech i) a ii) nepřekročí níže uvedené limity celkového přídělu na programy z EFRR a Fondu soudržnosti v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst pro daný členský stát:
a) |
limit 1,55 % v případě členských států, jejichž hrubý národní důchod (HND) na obyvatele je nižší než 60 % průměrného HND EU na obyvatele, nebo v případě členských států, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměrného HND EU na obyvatele a jejichž podíl pevných fosilních paliv na hrubé domácí spotřebě energie je nejméně 25 %; |
b) |
limit 1 % v případě členských států jiných než uvedených v písmeni a), jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměrného HND EU na obyvatele; |
c) |
limit 0,2 % v případě členských států, jejichž HND na obyvatele je nejméně 90 % průměrného HND EU na obyvatele. |
3. Pro účely tohoto článku se HND na obyvatele určitého členského státu měří podle standardu kupní síly, počítá na základě údajů Unie za období 2015 až 2017 a vyjadřuje se jako procentní podíl průměrného HND na obyvatele podle standardu kupní síly ve 27 členských státech za stejné referenční období.
Pro účely tohoto článku se podílem pevných fosilních paliv na spotřebě energie rozumí podíl uhlí, lignitu, rašeliny a roponosné břidlice naměřený v roce 2018.
4. Operace podporované z EFRR a Fondu soudržnosti podle odst. 1 písm. h) bodů i) a ii) vybere řídící orgán do 31. prosince 2025. Tyto operace nelze rozvrhnout do příštího programového období.
5. Fond soudržnosti nepodporuje investice do bydlení, pokud nesouvisejí s podporou energetické účinnosti nebo využíváním energie z obnovitelných zdrojů.
6. Zámořské země a území nejsou způsobilé k získání podpory z EFRR nebo Fondu soudržnosti, ale mohou se zapojit do programů Interreg v souladu s podmínkami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 (23).
Článek 8
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků uvedené v příloze I pro EFRR a Fond soudržnosti a v relevantních případech ukazatele výstupů a výsledků specifické pro jednotlivé programy se používají v souladu s čl. 16 odst. 1 druhým pododstavcem písm. a), čl. 22 odst. 3 písm. d) bodem ii) a čl. 42 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2021/1060.
2. Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnoty stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.
3. Komise na základě své povinnosti podávat zprávy podle čl. 41 odst. 3 písm. h) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (24) (dále jen „finanční nařízení“) předloží Evropskému parlamentu a Radě informace o výkonnosti v souladu s přílohou II.
4. Komisi je v souladu s článkem 16 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, kterým se příloha II mění provedením příslušných úprav informací o výkonnosti předkládaných Evropskému parlamentu a Radě.
5. Komise posoudí, jak je strategický význam investic spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti zohledněn v souvislosti s prováděním Paktu o stabilitě a růstu, a předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O ZACHÁZENÍ S ÚZEMÍMI SE ZVLÁŠTNÍ CHARAKTERISTIKOU A MEZIREGIONÁLNÍMI INOVAČNÍMI INVESTICEMI
Článek 9
Integrovaný územní rozvoj
1. EFRR může podporovat integrovaný územní rozvoj v rámci programů spadajících pod oba cíle uvedené v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 v souladu s hlavou III kapitolou II uvedeného nařízení.
2. Členské státy uskutečňují integrovaný územní rozvoj s podporou z EFRR výlučně formami uvedenými v článku 28 nařízení (EU) 2021/1060.
Článek 10
Podpora znevýhodněných oblastí
V souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU věnuje EFRR zvláštní pozornost řešení problémů znevýhodněných regionů a oblastí, zejména venkovských oblastí a oblastí, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami. Členské státy ve vhodných případech stanoví integrovaný přístup k řešení demografických výzev nebo zvláštních potřeb těchto regionů a oblastí ve svých dohodách o partnerství v souladu s čl. 11 prvním pododstavcem písm. i) nařízení (EU) 2021/1060. Tento integrovaný přístup může zahrnovat závazek týkající se finančních prostředků vyhrazených pro tento účel.
Článek 11
Udržitelný rozvoj měst
1. Za účelem řešení hospodářských, environmentálních, klimatických, demografických a sociálních výzev podporuje EFRR integrovaný územní rozvoj na základě strategií územního nebo komunitně vedeného místního rozvoje v souladu s článkem 29 nebo 32 nařízení (EU) 2021/1060, se zaměřením na městské oblasti včetně funkčních městských oblastí (dále jen „udržitelný rozvoj měst“) v rámci programů spadajících pod oba cíle uvedené v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení.
Zvláštní pozornost se věnuje řešení problémů v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména přechodu na klimaticky neutrální hospodářství do roku 2050, využití potenciálu digitálních technologií pro účely inovací a podpoře rozvoje funkčních městských oblastí. V této souvislosti se zdroje pro udržitelný rozvoj měst naplánované v rámci priorit odpovídajících cílům politiky 1 a 2 započítávají do požadavků na tematické zaměření podle článku 4.
2. Nejméně 8 % zdrojů z EFRR na celostátní úrovni v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, jiných než určených na technickou pomoc, se přidělí na udržitelný rozvoj měst v jedné nebo více formách uvedených v článku 28 nařízení (EU) 2021/1060.
Příslušné územní orgány nebo subjekty vyberou operace v souladu s čl. 29 odst. 3 a čl. 32 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) 2021/1060 nebo se na jejich výběru podílejí.
Dotčené programy stanoví částky plánované pro tento účel na základě čl. 22 odst. 3 písm. d) bodu viii) nařízení (EU) 2021/1060.
3. Procento prostředků přidělené na udržitelný rozvoj měst podle odstavce 2 tohoto článku musí být dodržováno v průběhu celého programového období, a to i v případě převodů přídělů z EFRR mezi prioritami v rámci jednoho programu nebo mezi různými programy a při přezkumu v polovině období v souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2021/1060.
4. Je-li příděl z EFRR snížen v návaznosti na zrušení závazku podle článku 105 nařízení (EU) 2021/1060 nebo kvůli finančním opravám provedeným Komisí v souladu s článkem 104 uvedeného nařízení, dodržení odstavce 2 tohoto článku se znovu neposuzuje.
Článek 12
Evropská městská iniciativa
1. EFRR podporuje Evropskou městskou iniciativu, kterou provádí Komise formou přímého a nepřímého řízení.
Tato iniciativa zahrnuje všechny městské oblasti, včetně funkčních městských oblastí, a podporuje Městskou agendu EU, včetně podpory účasti místních orgánů na tematických partnerstvích vyvinutých v jejím rámci.
2. Pokud jde o udržitelný rozvoj měst, sestává Evropská městská iniciativa z těchto dvou složek:
a) |
podpora inovačních opatření; |
b) |
podpora budování kapacit a znalostí, posuzování územního dopadu, rozvoje politik a komunikace. |
Na žádost jednoho nebo více členských států může Evropská městská iniciativa také podporovat mezivládní spolupráci v městských otázkách. Zvláštní pozornost by měla být věnována spolupráci zaměřené na budování kapacit na místní úrovni za účelem dosažení cílů OSN pro udržitelný rozvoj.
Komise předkládá každé dva roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji v souvislosti s Evropskou městskou iniciativou.
3. Model řízení Evropské městské iniciativy zahrnuje zapojení členských států, regionálních a místních orgánů a měst a zajišťuje vhodnou koordinaci a doplňkovost se specifickým programem podle čl. 3 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/1059, jenž se zabývá udržitelným rozvojem měst.
Článek 13
Meziregionální inovační investice
1. EFRR podporuje Nástroj pro meziregionální inovační investice.
2. Nástroj pro meziregionální inovační investice podporuje uvádění na trh a rozšiřování meziregionálních inovačních projektů, které mají potenciál podněcovat rozvoj evropských hodnotových řetězců.
3. Nástroj pro meziregionální inovační investice se skládá z těchto dvou složek, poskytujících rovnoměrně:
a) |
finanční a poradenskou podporu pro investice do meziregionálních inovačních projektů ve sdílených oblastech inteligentní specializace; |
b) |
finanční a poradenskou podporu a budování kapacit pro rozvoj hodnotových řetězců v méně rozvinutých regionech. |
4. Až 2 % zdrojů je možné vyčlenit na činnosti spojené s učením a hodnocením s cílem využít a šířit výsledky projektů podporovaných v rámci obou složek.
5. Komise provádí tyto investice v přímém nebo nepřímém řízení.
6. Komisi je při její práci nápomocna skupina odborníků.
Skupina odborníků se skládá ze zástupců členských států, regionálních orgánů a měst a zástupců podniků, výzkumné sféry a organizací občanské společnosti. Složení skupiny odborníků má za cíl zajistit genderovou vyváženost.
Skupina odborníků pomáhá Komise při vymezování dlouhodobého pracovního programu a přípravě výzev k podávání návrhů.
7. Při provádění tohoto nástroje Komise zajistí koordinaci a součinnost s dalšími unijními programy a nástroji financování, a zejména se složkou „Interreg C“ ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (EU) 2021/1059.
8. Nástroj pro meziregionální inovační investice pokrývá celé území Unie.
Třetí země se mohou tohoto nástroje účastnit v souladu s opatřeními stanovenými v článcích 16 a 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (25) (Horizont Evropa).
Článek 14
Nejvzdálenější regiony
1. Článek 4 se nepoužije na zvláštní dodatečný příděl pro nejvzdálenější regiony. Tento zvláštní doplňkový příděl na nejvzdálenější regiony se použije s cílem vyrovnat doplňkové náklady vynaložené v těchto regionech v důsledku jednoho či více trvalých omezení jejich rozvoje uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku podporuje:
a) |
činnosti spadající do oblasti působnosti stanovené v článku 5 tohoto nařízení; |
b) |
odchylně od článku 5 tohoto nařízení opatření kryjící provozní náklady s cílem vyrovnat doplňkové náklady vynaložené v nejvzdálenějších regionech v důsledku jednoho či více trvalých omezení jejich rozvoje uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU. |
Příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku může rovněž podporovat výdaje na vyrovnávací platbu poskytnutou za plnění závazků a zakázek veřejné služby v nejvzdálenějších regionech.
3. Příděl uvedený v odstavci 1 tohoto článku nepodporuje:
a) |
operace týkající se produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU; |
b) |
podporu na přepravu osob povolenou podle čl. 107 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU; |
c) |
osvobození od daní a od sociálních odvodů; |
d) |
závazky veřejných služeb, které nejsou prováděny podniky a při nichž stát jedná při výkonu veřejné moci. |
4. Odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. c) může EFRR podporovat produktivní investice v podnicích v nejvzdálenějších regionech bez ohledu na velikost těchto podniků.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přechodné ustanovení
Nařízení (EU) č. 1300/2013 a (EU) č. 1301/2013 nebo jakýkoli akt přijatý na jejich základě se nadále použijí na programy a operace podporované z EFRR nebo Fondu soudržnosti v programovém období 2014–2020.
Článek 16
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 4 je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 1. července 2021.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 4 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 17
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají toto nařízení do 31. prosince 2027 v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. června 2021.
Za Evropský parlament
předseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
předsedkyně
A. P. ZACARIAS
(1) Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 90.
(2) Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 115.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 27. března 2019 (Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 566) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 27. května 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. června 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (viz strana 159 v tomto čísle Úředního věstníku).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088, (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).
(7) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).
(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75).
(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví (program EU pro zdraví) („EU4Health“) na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 1).
(11) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924).
(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19).
(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (viz strana 21 v tomto čísle Úředního věstníku).
(14) Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).
(15) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12. 2013, s. 129).
(16) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).
(17) Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).
(18) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).
(19) Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o zdokonalení tvorby právních předpisů (Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1).
(20) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).
(21) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1).
(22) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).
(23) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 ze dne 24. června 2021 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti (viz strana 94 v tomto čísle Úředního věstníku).
(24) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).
(25) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).
PŘÍLOHA I
SPOLEČNÉ UKAZATELE VÝSTUPŮ A VÝSLEDKŮ PRO EFRR A FOND SOUDRŽNOSTI – ČL. 8 ODST. 1 (1)
Tabulka 1
Společné ukazatele výstupů a výsledků pro EFRR (Investice pro zaměstnanost a růst a Interreg) a Fond soudržnosti (**)
Cíl politiky |
Specifický cíl |
Výstupy |
Výsledky |
||||
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
||||
|
|
RCO (2) 01 – podpořené podniky (z toho: mikropodniky, malé, střední, velké podniky)* (3) RCO 02 – podniky podpořené granty* |
RCR (4) 01 – pracovní místa vytvořená v podpořených subjektech* RCR 102 – pracovní místa ve výzkumu vytvořená v podpořených subjektech* |
||||
|
RCO 03 – podniky podpořené finančními nástroji* RCO 04 – podniky s nefinanční podporou* RCO 05 –podpořené nové podniky* RCO 06 – výzkumní pracovníci, kteří pracují v podpořených výzkumných zařízeních RCO 07 – výzkumné organizace zapojené do společných výzkumných projektů |
RCR 02 – soukromé investice ve srovnatelné výši jako podpora z veřejných zdrojů (z toho: granty, finanční nástroje)* (3) RCR 03 – malé a střední podniky zavádějící inovace produktů nebo procesů* RCR 04 – malé a střední podniky zavádějící marketingové nebo organizační inovace* |
|||||
|
RCO 08 – nominální hodnota vybavení pro výzkum a inovace RCO 10 – podniky spolupracující s výzkumnými organizacemi RCO 96 – meziregionální investice do inovací v rámci projektů Unie* |
RCR 05 – malé a střední podniky provádějící vnitropodnikové inovace* RCR 06 – podané patentové přihlášky* RCR 07 – ochranné známky a průmyslové vzory* RCR 08 – publikace z podpořených projektů |
|||||
|
RCO 13 – hodnota digitálních služeb, produktů a procesů vyvinutých pro podniky* RCO 14 – veřejné instituce podpořené pro účely vývoje digitálních služeb, produktů a procesů* |
RCR 11 – uživatelé nových a aktualizovaných veřejných digitálních služeb, produktů a procesů* RCR 12 – uživatelé nových a aktualizovaných digitálních služeb, produktů a procesů vyvinutých podniky* RCR 13 – podniky vykazující vysokou míru digitalizace* |
|||||
|
RCO 15 – vytvořená kapacita pro inkubace* RCO 103 – podpořené rychle rostoucí podniky* |
RCR 17 – nové podniky přežívající na trhu* RCR 18 – malé a střední podniky využívající služeb inkubátoru po jeho vytvoření* RCR 19 – podniky s vyšším obratem* RCR 25 – malé a střední podniky s vyšší přidanou hodnotou na zaměstnance* |
|||||
|
RCO 16 – podíl institucionálních zainteresovaných subjektů v rámci procesu objevování podnikatelského potenciálu RCO 101 – malé a střední podniky investující do dovedností pro inteligentní specializaci, průmyslovou transformaci a podnikání |
RCR 97 – podpořená učňovská příprava v malých a středních podnicích RCR 98 – pracovníci malých a středních podniků, kteří dokončili odbornou přípravu zaměřenou na rozvoj dovedností pro inteligentní specializaci, průmyslovou transformaci a podnikání (podle druhu dovednosti: technické, řídicí, podnikatelské, zelené nebo jiné dovednosti) (3) |
|||||
|
RCO 41 – zvýšení počtu obydlí s přístupem k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou RCO 42 – zvýšení počtu podniků s přístupem k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou |
RCR 53 – počet obydlí s připojením k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou RCR 54 – počet podniků s připojením k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou |
|||||
|
|
RCO 18 – obydlí s nižší energetickou náročností RCO 19 – veřejné budovy s nižší energetickou náročností RCO 20 – nově vybudované nebo vylepšené sítě dálkového vytápění a chlazení RCO 104 – počet vysoce účinných kogeneračních jednotek RCO 123 – obydlí využívající plynových kotlů a systémů vytápění nahrazujících zařízení na bázi tuhých fosilních paliv |
RCR 26 – roční spotřeba primární energie (z toho: obydlí, veřejné budovy, podniky, ostatní) (3) RCR 29 – odhadované emise skleníkových plynů* RCR 105 – odhadované emise skleníkových plynů z kotlů a topných soustav přeměněných z pevných fosilních paliv na plyn |
||||
|
RCO 22 – zvýšení kapacity pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů (z toho: elektřina, teplo) (3)* RCO 97 – podpořené komunity energie z obnovitelných zdrojů* |
RCR 31 – celkové množství energie vyrobené z obnovitelných zdrojů (z toho: elektřina, teplo) (3)* RCR 32 – dodatečně instalovaná provozní kapacita pro energii z obnovitelných zdrojů* |
|||||
|
RCO 23 – digitální systémy pro správu inteligentních energetických systémů RCO 105 – řešení pro skladování elektřiny RCO 124 – nově vybudované nebo zdokonalené plynárenské přepravní a distribuční sítě |
RCR 33 – uživatelé připojení k inteligentním energetickým systémům RCR 34 – zavedení projektů inteligentních energetických systémů |
|||||
|
RCO 24 – investice do nových nebo modernizovaných systémů monitorování, připravenosti, varování a reakce v případě přírodních katastrof RCO 122 – investice do nových nebo modernizovaných systémů monitorování, připravenosti, varování a reakce v případě přírodních rizik nesouvisejících s klimatem a rizik souvisejících s lidskou činností RCO 25 – nově vybudovaná nebo zpevněná protipovodňová ochrana pobřežního pásu a břehů řek a jezer RCO 106 – nově vybudovaná nebo zpevněná ochrana proti sesuvům půdy RCO 26 – zelená infrastruktura vybudovaná nebo modernizovaná v souvislosti s přizpůsobováním se změnám klimatu* RCO 27 – vnitrostátní a dílčí vnitrostátní strategie zaměřené na přizpůsobování se změnám klimatu* RCO 28 – oblast, na niž se vztahují opatření na ochranu před požáry RCR 121 – oblast, na niž se vztahují opatření na ochranu před přírodními katastrofami souvisejícími s klimatem (jinými než povodně a požáry) |
RCR 35 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z protipovodňových opatření RCR 36 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z opatření na ochranu před požáry RCR 37 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z opatření na ochranu před přírodními katastrofami souvisejícími s klimatem (jinými než povodně nebo požáry) RCR 96 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z opatření na ochranu před přírodními riziky nesouvisejícími s klimatem a riziky souvisejícími s lidskou činností |
|||||
|
RCO 30 – délka nového nebo modernizovaného potrubí rozvodných systémů veřejného zásobování vodou RCO 31 – délka nového nebo modernizovaného potrubí veřejné sítě pro sběr odpadních vod RCO 32 – nová nebo modernizovaná kapacita pro čištění odpadních vod |
RCR 41 – počet obyvatel napojených na zlepšené veřejné zásobování vodou RCR 42 – počet obyvatel napojených alespoň na sekundární veřejné čištění odpadních vod RCR 43 – ztráty vody v rozvodných systémech veřejného zásobování vodou |
|||||
|
RCO 34 – zvýšení kapacity pro recyklaci odpadu RCO 107 – investice do zařízení pro tříděný sběr odpadu RCO 119 – odpad připravený k opětovnému použití |
RCR 103 – sebraný tříděný odpad RCR 47 – recyklovaný odpad RCR 48 – odpad použitý jako surovina |
|||||
|
RCO 36 – zelená infrastruktura podpořená pro jiné účely než přizpůsobování se změnám klimatu RCO 37 – rozloha lokalit náležejících do sítě Natura 2000, na něž se vztahují ochranná a rekultivační opatření RCO 38 – plocha podpořené rekultivované půdy RCO 39 – oblast pokrytá instalovanými systémy pro monitorování znečištění ovzduší |
RCR 50 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z opatření pro kvalitu ovzduší* RCR 95 – počet obyvatel, kteří mají přístup k nové nebo modernizované zelené infrastruktuře* RCR 52 – rekultivovaná půda využívaná pro zeleň, sociální bydlení, ekonomické nebo jiné činnosti |
|||||
|
RCO 55 – délka nových tramvajových tratí a tratí metra RCO 56 – délka rekonstruovaných nebo modernizovaných tramvajových tratí a tratí metra RCO 57 – kapacita kolejových vozidel pro hromadnou veřejnou dopravu šetrných k životnímu prostředí* RCO 58 – podpořená specializovaná cyklistická infrastruktura RCO 59 – infrastruktura pro alternativní paliva (plnicí/dobíjecí stanice)* RCO 60 – města, která mají nové nebo modernizované digitalizované městské dopravní systémy |
RCR 62 – počet uživatelů nové nebo modernizované veřejné dopravy za rok RCR 63 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných tramvajových tratí a tratí metra za rok RCR 64 – počet uživatelů specializované cyklistické infrastruktury za rok |
|||||
|
|
RCO 43 – délka nových nebo modernizovaných silnic – TEN-T (5) RCO 45 – délka rekonstruovaných nebo modernizovaných silnic – TEN-T RCO 108 – délka silnic s novými nebo modernizovanými systémy řízení dopravy – TEN-T RCO 47 – délka nových nebo modernizovaných železničních tratí – TEN-T RCO 49 – délka rekonstruovaných nebo modernizovaných železničních tratí – TEN-T RCO 51 – délka nových nebo modernizovaných vnitrozemských vodních cest – TEN-T RCO 109 – délka železničních tratí v provozu vybavených evropským systémem řízení železničního provozu – TEN-T |
RCR 55 – počet uživatelů nově vybudovaných, rekonstruovaných nebo modernizovaných silnic za rok RCR 56 – časové úspory díky lepší silniční infrastruktuře RCR 101 – časové úspory díky lepší železniční infrastruktuře RCR 58 – počet uživatelů nově vybudovaných, rekonstruovaných nebo modernizovaných železničních tratí za rok RCR 59 – železniční nákladní doprava RCR 60 – nákladní doprava po vnitrozemských vodních cestách |
||||
|
RCO 44 – délka nových nebo modernizovaných silnic – mimo TEN-T RCO 46 – délka rekonstruovaných nebo modernizovaných silnic – mimo TEN-T RCO 110 – délka silnic s novými nebo modernizovanými systémy řízení dopravy – mimo TEN-T RCO 48 – délka nových nebo modernizovaných železničních tratí – mimo TEN-T RCO 50 – délka rekonstruovaných nebo modernizovaných železničních tratí – mimo TEN-T RCO 111 – délka železničních tratí v provozu vybavených evropským systémem řízení železničního provozu – mimo TEN-T RCO 52 – délka nových nebo modernizovaných vnitrozemských vodních cest – mimo TEN-T RCO 53 – nové nebo modernizované železniční stanice a zastávky* RCO 54 – nová nebo modernizovaná intermodální spojení* |
||||||
|
|
RCO 61 – plocha nových nebo modernizovaných zařízení pro služby zaměstnanosti |
RCR 65 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení pro služby zaměstnanosti za rok |
||||
|
RCO 66 – kapacita tříd v nových nebo modernizovaných zařízeních péče o děti RCO 67 – kapacita tříd v nových nebo modernizovaných vzdělávacích zařízeních |
RCR 70 – počet uživatelů nové nebo modernizované péče o děti za rok RCR 71 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných vzdělávacích zařízení za rok |
|||||
|
RCO 65 – kapacita nového nebo modernizovaného sociálního bydlení* RCO 113 – počet obyvatel zahrnutých do projektů v rámci integrovaných opatření pro sociálně-ekonomické začlenění marginalizovaných komunit, domácností s nízkými příjmy a znevýhodněných skupin* |
RCR 67 – počet uživatelů nového nebo modernizovaného sociálního bydlení za rok |
|||||
|
RCO 63 – kapacita v nových nebo modernizovaných zařízeních pro dočasné přijímání |
RCR 66 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení pro dočasné přijímání za rok |
|||||
|
RCO 69 – kapacita nových nebo modernizovaných zdravotnických zařízení RCO 70 – kapacita nových nebo modernizovaných zařízení sociální péče (kromě bydlení) |
RCR 72 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných služeb elektronického zdravotnictví za rok RCR 73 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zdravotnických zařízení za rok RCR 74 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení sociální péče za rok |
|||||
|
RCO 77 – počet podpořených lokalit v oblasti kultury a cestovního ruchu* |
RCR 77 – počet návštěvníků podpořených lokalit v oblasti kultury a cestovního ruchu* |
|||||
|
|
RCO 74 – počet obyvatel, na něž se vztahují projekty v rámci strategií integrovaného územního rozvoje* RCO 75 – podpořené strategie integrovaného územního rozvoje* RCO 76 – integrované projekty územního rozvoje RCO 80 – podpořené strategie komunitně vedeného místního rozvoje* RCO 112 – zainteresované subjekty zapojené do přípravy a realizace strategií integrovaného územního rozvoje RCO 114 – nově vytvořené nebo rekultivované otevřené prostory v městských oblastech* |
|
||||
|
Tabulka 2
Doplňkové společné ukazatele výstupů a výsledků pro EFRR a Interreg
Specifické ukazatele pro Interreg |
RCO 81 – účast na společných přeshraničních akcích RCO 115 – společně organizované přeshraniční veřejné akce RCO 82 – účast na společných akcích na podporu genderové rovnosti, rovných příležitostí a sociálního začleňování RCO 83 – společně vypracované strategie a akční plány RCO 84 – společně vypracované pilotní akce prováděné v rámci projektů RCO 116 – společně vypracovaná řešení RCO 85 – účast na společných programech odborné přípravy RCO 117 – řešení identifikovaných přeshraničních právních nebo administrativních překážek RCO 86 – podepsané společné správní nebo právní dohody RCO 87 – organizace zapojené do přeshraniční spolupráce RCO 118 – organizace spolupracující v rámci víceúrovňového řízení makroregionálních strategií RCO 90 – přeshraniční projekty inovačních sítí RCO 120 – projekty podporující přeshraniční spolupráci za účelem rozvoje propojení města a venkova |
RCR 79 – společné strategie a akční plány přijaté organizacemi RCR 104 – řešení přijatá nebo rozvíjená organizacemi RCR 81 – dokončené společné programy odborné přípravy RCR 82 – zmírněné nebo vyřešené právní nebo administrativní přeshraniční překážky RCR 83 – počet osob, na něž se vztahují podepsané společné správní nebo právní dohody RCR 84 – organizace zapojené do přeshraniční spolupráce po dokončení projektu RCR 85 – účast na společných přeshraničních akcích po dokončení projektu |
(1) Použije se pro Investice pro zaměstnanost a růst a Interreg v souladu s čl. 16 odst. 1 písm. a) druhým pododstavcem a čl. 41 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2021/1060 (CPR) a pro Investice pro zaměstnanost a růst v souladu s čl. 22 odst. 3 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) 2021/1060 (CPR) a pro Interreg v souladu s čl. 22 odst. 4 písm. e) bodem ii) nařízení (EU) 2021/1059 (Interreg).
(**) Kvůli přehlednosti jsou společné ukazatele výstupů a výsledků seskupeny podle specifického cíle v rámci cíle politiky, avšak vztahují se nejen na něj. Zejména u cíle politiky 5 lze používat relevantní společné ukazatele uvedené pro cíle politiky 1 až 4. Kromě toho pro utvoření celkového obrazu očekávané a skutečné výkonnosti programů mohou být společné ukazatele označené (*) v relevantním případě používány u specifických cílů v rámci kteréhokoli cíle politiky 1 až 4.
(2) RCO: společný ukazatel výstupu REGIO.
(3) Rozpis není požadován při plánování, ale pouze při podávání zpráv.
(4) RCR: společný ukazatel výsledků REGIO.
(5) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).
PŘÍLOHA II
ZÁKLADNÍ SOUBOR UKAZATELŮ VÝKONNOSTI PRO EFRR A FOND SOUDRŽNOSTI PODLE ČL. 8 ODST. 3, KTERÝ BUDE KOMISE POUŽÍVAT V SOULADU S POŽADAVKEM NA PODÁVÁNÍ ZPRÁV PODLE ČL. 41 ODST. 3 PÍSM. H) BODU III) NAŘÍZENÍ FINANČNÍHO NAŘÍZENÍ
Cíl politiky |
Specifický cíl |
Výstupy |
Výsledky |
||||
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
||||
|
|
CCO (1) 01 – podniky podpořené pro účely inovace CCO 02 – výzkumní pracovníci pracující v podpořených výzkumných zařízeních |
CCR (2) 01 – malé a střední podniky (3) zavádějící inovace produktů nebo procesů, marketingové nebo organizační inovace |
||||
|
CCO 03 – podniky a veřejné instituce podpořené pro účely vývoje digitálních produktů, služeb a procesů |
CCR 02 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných digitálních produktů, služeb a procesů za rok |
|||||
|
CCO 04 – malé a střední podniky podpořené pro účely posílení růstu a konkurenceschopnosti |
CCR 03 – pracovní místa vytvořená v podpořených podnicích |
|||||
|
CCO 05 – malé a střední podniky investující do dovedností pro inteligentní specializaci, průmyslovou transformaci a podnikání |
CCR 04 – pracovníci malých a středních podniků, kteří dokončili odbornou přípravu zaměřenou na dovednosti pro inteligentní specializaci, průmyslovou transformaci a podnikání |
|||||
|
CCO 13 – zvýšení počtu obydlí a podniků s přístupem k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou |
CCR 12 – zvýšení počtu obydlí a podniků s připojením k širokopásmovým sítím s velmi vysokou kapacitou |
|||||
|
|
CCO 06 – investice do opatření ke zlepšení energetické náročnosti |
CCR 05 – úspory ve spotřebě primární energie za rok |
||||
|
CCO 07 – zvýšení kapacity pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů |
CCR 06 – zvýšení objemu energie vyrobené z obnovitelných zdrojů |
|||||
|
CCO 08 – digitální systémy pro správu inteligentních energetických systémů |
CCR 07 – zvýšení počtu uživatelů připojených k inteligentním energetickým systémům |
|||||
|
CCO 09 – investice do nových nebo modernizovaných systémů monitorování, připravenosti, varování a reakce v případě katastrofy |
CCR 08 – zvýšení počtu obyvatel, kteří mají prospěch z opatření na ochranu před povodněmi, požáry a jinými přírodními katastrofami souvisejícími s klimatem |
|||||
|
CCO 10 – nová nebo modernizovaná kapacita pro čištění odpadních vod |
CCR 09 – zvýšení počtu obyvatel připojených alespoň k sekundárnímu čištění odpadních vod |
|||||
|
CCO 11 – nová nebo modernizovaná kapacita pro recyklaci odpadu |
CCR 10 – zvýšený objem recyklovaného odpadu |
|||||
|
CCO 12 – plocha zelené infrastruktury |
CCR 11 – počet obyvatel, kteří mají prospěch z opatření pro kvalitu ovzduší |
|||||
|
CCO 16 – prodloužení a modernizace tramvajových tratí a tratí metra |
CCR 15 – počet uživatelů využívajících nové a modernizované tramvajové tratě a tratě metra za rok |
|||||
|
|
CCO 14 – silniční síť TEN-T: nové, rekonstruované nebo modernizované silnice CCO 15 – železniční síť TEN-T: nové, rekonstruované nebo modernizované železniční tratě |
CCR 13 – časové úspory díky lepší silniční infrastruktuře CCR 14 – počet cestujících za rok, kteří využívají zlepšenou železniční dopravu |
||||
|
CCO 22 – silniční síť mimo TEN-T: nové, rekonstruované nebo modernizované silnice CCO 23 – železniční síť mimo TEN-T: nové, rekonstruované nebo modernizované železniční tratě |
||||||
|
|
CCO 17 – plocha nových nebo modernizovaných zařízení pro služby zaměstnanosti |
CCR 16 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení pro služby zaměstnanosti za rok |
||||
|
CCO 18 – nová nebo modernizovaná kapacita zařízení péče o děti a vzdělávacích zařízení |
CCR 17 – počet uživatelů využívajících nové a modernizované zařízení péče o děti nebo vzdělávací zařízení za rok |
|||||
|
CCO 19 – nová nebo modernizovaná kapacita zařízení pro sociální bydlení CCO 25 – počet obyvatel zahrnutých do projektů v rámci integrovaných opatření pro sociálně-ekonomické začlenění marginalizovaných komunit, domácností s nízkými příjmy a znevýhodněných skupin* |
CCR 18 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení pro sociální bydlení za rok |
|||||
|
CCO 26 – nová nebo modernizovaná kapacita zařízení pro dočasné přijímání |
CCR 20 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zařízení pro dočasné přijímání za rok |
|||||
|
CCO 20 – nová nebo modernizovaná kapacita zdravotnických zařízení |
CCR 19 – počet uživatelů nových nebo modernizovaných zdravotnických zařízení za rok |
|||||
|
CCO 24 – podpořené kulturní a turistické lokality |
CCR 21 – počet návštěvníků podpořených lokalit v oblasti kultury a cestovního ruchu |
|||||
|
|
CCO 21 – počet obyvatel, na něž se vztahují strategie pro integrovaný územní rozvoj |
|
||||
|
(1) CCO: společný ukazatel výstupu REGIO.
(2) CCR: společný ukazatel výsledků REGIO.
(3) Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).