5.11.2018 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 274/25 |
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2018/1642
ze dne 13. července 2018,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011, pokud jde o regulační technické normy blíže upřesňující kritéria, jež mají příslušné orgány zvážit při posuzování, zda by administrátoři referenčních hodnot se značným významem měli uplatňovat určité požadavky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (1), a zejména na čl. 25 odst. 9 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Ustanovení čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 umožňuje administrátorovi referenční hodnoty se značným významem neuplatňovat určitá ustanovení uvedeného nařízení. Přestože se administrátor rozhodne neuplatňovat jedno nebo více těchto ustanovení, může příslušný orgán rozhodnout, že jedno nebo více těchto ustanovení uplatňovat má. V čl. 25 odst. 3 uvedeného nařízení jsou stanovena kritéria, která příslušný orgán musí vzít v úvahu při posuzování, zda by bylo vhodné, aby administrátor tato ustanovení uplatňoval. |
(2) |
Kritéria, která příslušný orgán musí vzít v úvahu, by měla zohledňovat povahu ustanovení v nařízení (EU) 2016/1011, která se administrátoři referenčních hodnot se značným významem mohou rozhodnout neuplatňovat. Administrátoři referenčních hodnot se značným významem se mohou rozhodnout neuplatňovat určitá ustanovení, která vyžadují, aby zavedli organizační opatření na snížení rizika střetu zájmů vyplývajícího ze zapojení jejich zaměstnanců do poskytování referenční hodnoty. Při zohledňování kritérií stanovených v čl. 25 odst. 3 písm. a), c) a i) uvedeného nařízení by příslušné orgány proto měly také zvážit, zda jsou namísto organizačních opatření, která příslušná ustanovení vyžadují, zavedena jiná přiměřená opatření na ochranu integrity dané referenční hodnoty. |
(3) |
Při zohledňování kritérií uvedených v čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 by měly příslušné orgány také zvážit dopad příslušné referenční hodnoty na jeden nebo více konkrétních trhů a ekonomiku obecně a význam referenční hodnoty při zajišťování finanční stability. Za tímto účelem by příslušné orgány měly využívat informace, které jsou veřejné, které orgánům zpřístupnil administrátor nebo které získaly jiným způsobem. |
(4) |
Při zohledňování kritéria uvedeného v čl. 25 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) 2016/1011 by měly příslušné orgány také zvážit, zda má administrátor zavedena alternativní technická opatření a kontrolní mechanismy na zachování kontinuity poskytování referenční hodnoty a její důkladnosti, a to se zřetelem na povahu ustanovení, která se administrátor rozhodl neuplatňovat. |
(5) |
Administrátorům by měl být poskytnut dostatek času na to, aby se mohli připravit na uplatňování a zajistit soulad s požadavky tohoto nařízení. Toto nařízení by se proto mělo začít používat dva měsíce po vstupu v platnost. |
(6) |
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
(7) |
Orgán ESMA uspořádal k návrhům regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu možných souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů, která byla zřízena v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2), |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Slabá místa umožňující manipulaci s referenční hodnotou
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování slabých míst umožňujících manipulaci s referenční hodnotou, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
zda je referenční hodnota založená na údajích o obchodech; |
b) |
zda jsou dodavatelé dohlíženými osobami; |
c) |
zda se uplatňují opatření, která zvyšují spolehlivost vstupních údajů; |
d) |
zda organizační struktura administrátora snižuje motivaci k manipulaci; |
e) |
zda má administrátor finanční zájem na finančních nástrojích, finančních smlouvách nebo investičních fondech, které odkazují na danou referenční hodnotu; |
f) |
zda existují doložené případy manipulace stejné referenční hodnoty nebo referenční hodnoty s podobnou metodikou poskytnuté administrátorem podobné velikosti a s podobnou organizační strukturou. |
Článek 2
Povaha vstupních údajů
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování povahy vstupních údajů, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
pokud jsou vstupní údaje údaji o obchodech, zda je administrátor účastníkem trhu nebo ekonomické reality, které má referenční hodnota měřit; |
b) |
pokud vstupní údaje poskytují dodavatelé, zda mají tito dodavatelé finanční zájem na finančních nástrojích nebo finančních smlouvách, které odkazují na příslušnou referenční hodnotu, nebo zda by mohli mít prospěch z výkonnosti určitého investičního fondu, který referenční hodnota měří; |
c) |
pokud jsou vstupní údaje získávány prostřednictvím výměn nebo obchodních systémů nacházejících se ve třetí zemi, zda se na tyto výměny nebo obchodní systémy vztahuje regulační a dohledový rámec, který zajišťuje integritu vstupních údajů; |
d) |
pokud se vstupní údaje skládají z kotací – zda jde o závazné či nezávazné kotace a zda se na ně uplatňují přiměřené kontrolní mechanismy. |
Článek 3
Rozsah střetů zájmů
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování rozsahu střetu zájmů, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
zda má administrátor finanční zájem na finančních nástrojích nebo finančních smlouvách, které odkazují na danou referenční hodnotu, nebo zda by mohl mít prospěch z výkonnosti určitého investičního fondu, jejž referenční hodnota měří; |
b) |
pokud je referenční hodnota založena na dodaných vstupních údajích, zda je vztah administrátora a dodavatelů upraven přiměřenými kontrolními mechanismy; |
c) |
zda má administrátor zavedena kontrolní nebo jiná opatření, která účinně zmírňují potenciální střety zájmů. |
Článek 4
Stupeň volnosti rozhodování administrátora;
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování stupně volnosti rozhodování administrátora, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
v případech, kdy metodika referenční hodnoty umožňuje odborný úsudek administrátora, zda je využití úsudku nebo uplatnění volnosti rozhodování dostatečně transparentní, |
b) |
v případech, kdy je referenční hodnota založena na odhadech, účinnost vnitřních kontrolních opatření, která má administrátor zavedena. |
Článek 5
Dopad referenční hodnoty na trhy
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování dopadu referenční hodnoty na trhy, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
pokud má referenční hodnota zvláštní význam pro konkrétní trh nebo trhy, zda by nespolehlivost referenční hodnoty měla rušivý účinek na fungování daného trhu nebo trhů a zda za tuto referenční hodnotu existují přiměřené náhrady; |
b) |
pokud se jedná o referenční hodnotu se značným významem podle čl. 24 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2016/1011 a příslušnému orgánu je informace známa, jakýkoli relevantní kvantitativní vztah mezi finančními nástroji, finančními smlouvami nebo investičními fondy, které odkazují na danou referenční hodnotu, a celkovou hodnotou daných nástrojů v členském státě. |
Článek 6
Povaha, rozsah a složitost poskytování referenční hodnoty
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování povahy, rozsahu a složitosti poskytování referenční hodnoty, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
míru, do které jsou vstupní údaje založené na dodávaných údajích, zda jsou vstupní údaje údaji o obchodech a jak se tato míra odráží v kontrolních mechanismech, které má administrátor zavedeny; |
b) |
množství vstupních údajů, které mají být zpracovány, a počet zdrojů údajů; |
c) |
zda má administrátor dostatečné technické prostředky pro kontinuální a důkladné zpracovávání vstupních údajů; |
d) |
zda metodika umožňuje vznik provozních rizik při zpracovávání vstupních údajů; |
e) |
míru, do které se administrátor při stanovování referenční hodnoty spoléhá na dodavatele. |
Článek 7
Význam referenční hodnoty pro finanční stabilitu
Další kritéria, která musí příslušný orgán podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování významu referenční hodnoty pro finanční stabilitu zvážit, zahrnují přinejmenším posouzení vztahu mezi celkovou hodnotou finančních nástrojů, finančních smluv a investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují, a celkovou hodnotou aktiv finančního a bankovního odvětví v členském státě, pokud jsou tyto informace příslušnému orgánu známy.
Článek 8
Hodnota finančních nástrojů, finančních smluv a investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování hodnoty finančních nástrojů, finančních smluv nebo investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
celkovou hodnotu všech finančních nástrojů, finančních smluv a investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují, na základě celého spektra splatností, pro které je referenční hodnota stanovována, jsou-li příslušnému orgánu známy; |
b) |
zda je použití referenční hodnoty soustředěno do jednotlivých kategorií finančního nástroje, finanční smlouvy nebo investičního fondu; |
c) |
pokud se jedná o referenční hodnotu se značným významem podle čl. 24 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2016/1011 a příslušnému orgánu je tato skutečnost známa, jak blízko je celková hodnota finančních nástrojů, finančních smluv a investičních fondů, které na referenční hodnotu odkazují, k prahovým hodnotám uvedeným v čl. 20 odst. 1 písm. a) a písm. c) bodě i) uvedeného nařízení. |
Článek 9
Velikost, organizační forma nebo struktura administrátora
Další kritéria, která musí příslušný orgán zvážit podle čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 při zohledňování velikosti, organizační formy nebo struktury administrátora, zahrnují přinejmenším následující:
a) |
pokud poskytování referenční hodnoty není hlavní obchodní činností administrátora, zda je poskytování referenční hodnoty organizačně odděleno nebo zda jsou zavedena jiná vhodná opatření k předcházení střetu zájmů; |
b) |
pokud je administrátor součástí skupiny a jeden nebo více subjektů uvnitř této skupiny jsou skutečnými nebo potenciálními uživateli referenční hodnoty, zda administrátor jedná nezávisle a zda má zavedena jiná vhodná opatření k předcházení střetu zájmů. |
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 25. ledna 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. července 2018.
Za Komisi
předseda
Jean-Claude JUNCKER
(1) Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 1.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).