12.2.2009 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 41/17 |
DOPORUČENÍ KOMISE
ze dne 11. února 2009
o zavádění systému evidence a kontroly jaderného materiálu provozovateli jaderných zařízení
(oznámeno pod číslem K(2009) 785)
(2009/120/Euratom)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 77 a 124 této smlouvy,
(1) |
vzhledem k tomu, že nařízení Komise (Euratom) č. 302/2005 ze dne 8. února 2005 o uplatňování dozoru nad bezpečností v rámci Euratomu (1) vymezuje povahu a rozsah požadavků uvedených v článku 79 Smlouvy o Euratomu s cílem umožnit evidenci využívaných nebo produkovaných rud, výchozích materiálů nebo zvláštních štěpných materiálů, |
(2) |
vzhledem k tomu, že článek 7 nařízení (Euratom) č. 302/2005 vyžaduje, aby provozovatelé jaderných zařízení vedli systém evidence a kontroly jaderných materiálů, a stanoví některé požadavky na tento systém, |
(3) |
vzhledem k tomu, že pracovní dokument Komise nazvaný „Provádění dozoru nad jadernou bezpečností podle Smlouvy o Euratomu“ (IETS) (2), obsahuje požadavek, aby Komise vypracovala referenční rámec pro vytvoření vysoce kvalitních systémů evidence a kontroly jaderného materiálu (NMAC). Uvádí rovněž, že jednou z činností Komise v oblasti dohledu bude provádění auditu systémů NMAC provozovatelů jaderných zařízení, |
(4) |
vzhledem k tomu, že Evropské sdružení pro výzkum a vývoj bezpečnosti (ESARDA) předložilo v roce 2007 Obecné zásady osvědčených postupů u systémů evidence a kontroly jaderného materiálu, které se zabývají těmi prvky systému NMAC, jejichž audit je možno provést, a možnými kritérii stanovení kvality každého z těchto prvků, |
DOPORUČUJE:
Oddíl 1 – Účel a oblast působnosti
Toto doporučení popisuje referenční vlastnosti systému NMAC provozovatele v souladu s právními závazky nařízení (Euratom) č. 302/2005. Některé vlastnosti popsané v tomto doporučení se týkají pouze zařízení provozujících příslušnou činnost (3).
Oddíl 2 – Pojmy a definice
1. |
„Kontejnmentem“ se rozumí strukturální prvek zařízení, kontejneru nebo vybavení, který je užíván k zajištění fyzické neporušenosti určité oblasti nebo položky (včetně vybavení nebo údajů pro dozor nad bezpečností) a k zachování kontinuity informací o dané oblasti nebo položce tak, že zabrání nezjištěnému přístupu k jadernému nebo jinému materiálu, jeho přesunu nebo působení na položky, které jsou v něm uloženy. Jedná se například o stěny meziskladu nebo bazénu, přepravní obaly a skladovací kontejnery. |
2. |
„Nápravným opatřením“ se rozumí opatření, jehož cílem je odstranit příčinu zjištěného rozporu, anomálii nebo jinou nežádoucí situaci v NMAC. Nápravné opatření se přijímá s cílem zamezit opakování nežádoucí situace. Rozlišuje se mezi nápravou a nápravným opatřením. |
3. |
„Zpracováním údajů“ se rozumí spojovací článek mezi vytvářením výsledků měření a údajů o sledování materiálu a sestavováním řady regulačních zpráv, podkladů pro ověření Euratomu a interních pracovních dokumentů týkajících se sledování materiálu přímo v daném zařízení. |
4. |
„Kontrolou stavu zásob“ provozovatelem jaderných zařízení se rozumí program kontroly kvality, jehož cílem je včasné zajištění shody mezi záznamy a fyzickým stavem. Kontrola stavu zásob by měla zahrnovat řešení a hlášení zjištěných rozporů i odsouhlasování s ostatními lokálními i centrálními evidenčními záznamy. |
5. |
„Seznamem inventárních položek“ (LII) se rozumí úplný seznam položek jaderného materiálu (NM) v oblasti materiálové bilance (MBA) nebo na konkrétním místě v rámci MBA, vytvořený na základě postupů běžných v daném zařízení. Jeho součástí může být materiál, který je zpracováván jako dávka. Seznam by měl obsahovat identifikaci a umístění daných položek nebo dávek. Hodnoty hmotnosti a další vlastnosti položek nebo dávek by měly být sledovatelné. |
6. |
„Testem materiálové bilance“ se rozumí metoda stanovení hodnoty materiálové bilance s přihlédnutím k odůvodněnému odhadu neurčitosti měření; test bilance rozhoduje o přijatelnosti či nepřijatelnosti bilance. |
7. |
„Rozporem v materiálové bilanci“ se rozumí taková hodnota materiálové bilance, která je z hlediska testu materiálové bilance nepřijatelná. |
8. |
„Měřením“ se rozumí činnost, jejímž cílem je stanovit množství a vlastnosti evidovaného jaderného materiálu. |
9. |
„Evidencí a kontrolou jaderného materiálu“ (NMAC) se rozumí veškeré činnosti v jaderném zařízení týkající se evidence a kontroly jaderného materiálu včetně stanovení a zpracování údajů a vypracování zpráv pro Komisi. |
10. |
„Rozporem v oblasti NMAC“ se rozumí jakýkoli rozpor mezi dvěma nebo více informacemi NMAC (např. záznamy), který není možné odůvodnit ani po zohlednění legitimní odchylky měření nebo legitimního odhadu neurčitosti. Rozpory v oblasti NMAC zahrnují rozpory v měření, rozpory v materiálové bilanci a rozpory v oblasti kontroly jaderného materiálu. |
11. |
„Anomálií v oblasti NMAC“ se rozumí rozpor nebo série rozporů v oblasti NMAC, které vyplývají z úbytku nebo zisku významného množství jaderného materiálu. Anomálii v oblasti NMAC lze zjistit v průběhu zkoumání kteréhokoli typu rozporů v oblasti NMAC. |
12. |
„Rozporem v oblasti kontroly jaderného materiálu“ se rozumí neshoda v identifikaci nebo umístění jaderného materiálu. |
13. |
„Sledováním jaderného materiálu“ se rozumí dokumentování identifikace, pohybů, umístění a základních vlastností jednotlivých položek jaderného materiálu v rámci MBA. Sledování zahrnuje zejména provozní záznamy, které slouží jako podklad pro změnu dávky, nová měření, zjišťování rozdílů mezi odesílatelem a příjemcem a prohlášení o změně kategorie. |
14. |
„Provozovatelem jaderných zařízení“ se rozumí osoby a podniky, které zřizují nebo provozují zařízení na výrobu, separaci, přepracování, skladování nebo jiné využití výchozích nebo zvláštních štěpných materiálů. Tento termín se rovněž užívá pro označení organizace, která nese konečnou odpovědnost za soulad NMAC s nařízením (Euratom) č. 302/2005. |
15. |
„Výkonnostním ukazatelem“ se rozumí směrný ukazatel výkonnosti jednotlivce, týmu, organizace nebo činnosti. |
16. |
„Provedením fyzické inventury“ (PIT) se rozumí proces vedoucí k sestavení úplného seznamu položek jaderného materiálu pro MBA, který slouží jako podklad pro ověření fyzické inventury inspektory Komise. |
17. |
„Ověřením fyzické inventury“ (PIV) se rozumí inspekční činnost ověřující platnost provedení fyzické inventury provozovatelem zařízení a uzavírající období materiálové bilance. Jako podklad pro PIV slouží seznam inventárních položek (LII) vypracovaný provozovatelem zařízení. Údaje uvedené v LII odpovídají údajům ve zprávách o provedení fyzické inventury. |
18. |
„Kontrolou jakosti“ (QC) se rozumí kontrola, jejímž cílem je zajistit dodržení požadavků na jakost. |
19. |
„Systémem řízení jakosti“ se rozumějí koordinované činnosti, jejichž cílem je řídit a kontrolovat organizaci z hlediska jakosti. |
20. |
„Zabezpečováním jakosti“ (QA) se rozumí část systému řízení jakosti zaměřená na poskytování ujištění o splnění požadavků jakosti. |
21. |
„Sledovatelností“ se rozumí schopnost sledovat historii, použití nebo umístění dané položky. |
Oddíl 3 – Řízení systému NMAC
Organizace a odpovědnosti
1. |
Vyšší vedení zajistí vymezení odpovědností a pravomocí a informovanost o nich v rámci organizace. Měl by být jmenován člen vedení, který bude vedle svých ostatních povinností odpovídat za každoroční písemné ujištění generálního ředitele, že celý systém NMAC slouží svému účelu. |
2. |
Role a odpovědnost vedení by měly společně zahrnovat rovněž organizační postupy a komunikační vzorce, které slouží k
|
Řízení a kontrola jakosti
3. |
Hlavní úkoly by měly zahrnovat opatření v oblasti zabezpečování jakosti a kontroly jakosti. Cíle těchto opatření by měly zahrnovat:
|
Oddíl 4 – Měření a kontrola měření
Program měření
1. |
Pokud jsou prováděna měření, je nutné vytvořit program umožňující dostatečně správnou a přesnou kvantifikaci a charakterizaci materiálu, kterou je nutno uvádět v evidenčních prohlášeních. Činnost v oblasti měření by měla být prováděna tak, aby byla zajištěna sledovatelnost v případě šetření anomálií. Činnost v oblasti měření by měla zahrnovat měření materiálu, ale také postupy, na jejichž základě je měřený materiál vybírán jako reprezentativní pro daný soubor materiálu, veškeré následné zpracování tohoto vzorku materiálu (odběr vzorků, odeslání vzorků a jejich příprava) a nezbytné postupy při zpracování údajů. Měla by zahrnovat rovněž činnosti v oblasti měření nezbytné pro kontrolu měření a zabezpečování jakosti. |
Požadavky na evidenční údaje
2. |
Pro zajištění odpovídajících výsledků měření by měly být zohledněny následující skutečnosti:
|
3. |
Pokud jsou evidenční údaje založeny na výpočtech, a nikoli na přímých měřeních, měly by tyto hodnoty být validované, sledovatelné a měly by být schváleny. Obdobné požadavky se vztahují na počítání položek. |
Kontrola měření
4. |
Měl by být zaveden program kontroly měření s cílem zajistit platnost výsledků měření a jejich neurčitosti užívané pro prohlášení o evidenci. |
5. |
Program kontroly měření by měl zahrnovat
|
Oddíl 5 – Sledování jaderného materiálu
1. |
Sledování jaderného materiálu by mělo dokumentovat veškeré pohyby a umístění všech položek jaderného materiálu. Mělo by předpokládat rovněž znalost vlastností materiálu a jeho kontejnmentu. Jakákoli činnost týkající se jaderného materiálu, která ovlivní jeho umístění, identifikaci, povahu nebo množství, by měla být dokumentována. Sledování jaderného materiálu by mělo zahrnovat zejména záznamy, které slouží jako podklad pro změnu dávky, nová měření, zjišťování rozdílů mezi odesílatelem a příjemcem a prohlášení o změně kategorie. |
Identita
2. |
Pokud je to možné, měl by být jaderný materiál umístěn v kontejnerech se zaznamenanou specifickou identitou. Pokud se jaderný materiál nenachází v přenosném kontejneru, je možné zvážit dobře vymezenou lokalizaci procesu jak v podobě identity „kontejneru“, tak umístění kontejneru/materiálu. Toto opatření se vztahuje na materiál v nádobách nebo jiném vybavení. Identita kontejnerů by měla být trvalá a snadno čitelná pro účely inventarizace. Pokud je nutno změnit identitu dané položky, měl by být zaznamenán vztah mezi původní a novou identitou. Pokud se jaderný materiál nachází v některém z typů dvojitého kontejnmentu, měly by být povaha a vlastnosti materiálu sledovatelné ve kterémkoli kontejneru nebo na kterémkoli místě prostřednictvím kontroly identifikace. |
Identifikace umístění skladů
3. |
Místa, kde je možno skladovat jaderný materiál, musí mít vlastní identitu, která slouží jako základ evidence umístění a přesunů materiálu. Tam, kde je to vhodné, by mělo být v rámci specifikace přesného místa uvedeno konkrétní umístění v dané oblasti. Záznamy kontroly skladování by měly zajistit možnost identifikovat obsah jednotlivých skladů paliva a odvodit umístění každé identifikované položky. Povaha a vlastnosti materiálu na kterémkoli místě by měly být zjistitelné prostřednictvím kontroly identifikace, případně jiným způsobem. |
Sledování materiálu při výrobě
4. |
Když jaderný materiál vstoupí do určitého procesu (nebo při jeho opětovném balení), měly by výrobní záznamy umožňovat identifikaci položek, z nichž byl materiál do daného procesu (nebo do nových kontejnerů) vložen. Cílem tohoto postupu je zajistit sledovatelnost relevantních jaderných vlastností tohoto materiálu v daném procesu. Výrobní záznamy by měly specifikovat množství materiálu vloženého do daného procesu (případně opětovného balení) a jak bylo uvedeno výše, měla by být zachována sledovatelnost informací týkajících se povahy tohoto jaderného materiálu. Pokud v důsledku zpracování nebo opětovného balení vzniknou nové položky nebo soubory materiálu, měly by být pro tyto položky stanoveny hodnoty hmotnosti a jejich identita by měla být propojena s příslušnými výsledky hmotnosti a historií měření. |
Kontrola stavu zásob
5. |
Kontrola stavu zásob provozovatelem jaderných zařízení by měla
V případě převodu jaderného materiálu s výjimkou převodu položek umístěných v uzavřeném prostoru by mělo být provedeno měření množství převáděného materiálu. |
Řešení rozporů
6. |
Jaderné zařízení by mělo mít zavedeny postupy umožňující uznávání a zkoumání rozporů v oblasti NMAC a dokumentaci způsobu jejich řešení. Tyto postupy by měly umožňovat
|
Řízení anomálií
7. |
Jaderné zařízení by mělo mít zavedeny postupy odpovídající povinnosti předkládat zprávu podle článku 6 a článku 14 (Zvláštní zprávy) nařízení (Euratom) č. 302/2005. Kromě řízení rozporů podle bodu 6 oddílu 5 tohoto doporučení by tento přístup měl vést k
|
Oddíl 6 – Kontrola a zpracování údajů
1. |
Měl by být zaveden systém zpracování údajů zajišťující
|
2. |
Zavedené postupy zpracování údajů by měly umožňovat opravy záznamů a v případě zjištění rozporu vytvořit prohlášení o opravě. Během těchto opravných procesů by měla být zachována sledovatelnost. Opatření v oblasti kontroly a zabezpečování jakosti by měla zajistit úplnost a správnost systému zpracování údajů. |
3. |
Systém zpracování údajů by měl umožňovat rovněž
|
4. |
Postupy činností při zpracování údajů by měly poskytovat manažerovi systému NMAC informace v oblasti dohledu. Jejich součástí by měly být informace o pracovnících, kteří dali podnět ke každému spuštění programového vybavení, identifikace užitého aplikačního programu (programů) a rovněž lokalizace užitých datových vstupů a vytvořených datových výstupů. Měly by rovněž umožňovat identifikaci všech spuštění aplikačního softwaru nebo přístupů k záznamům a údajům, které nejsou v souladu se schválenou politikou zpracování údajů. |
Sledovatelnost
5. |
Systém zpracování údajů by měl produkovat informace vyžadované nařízením (Euratom) č. 302/2005 a zároveň zachovat sledovatelnost veškerých poskytnutých informací. Měl by umožňovat identifikaci veškerých informací nebo údajů, které by mohly být nezbytné pro řešení rozporů a anomálií vyplývajících z požadavků nařízení (Euratom) č. 302/2005. |
Oddíl 7 – Materiálová bilance
Příjem a odeslání
1. |
Provozovatel jaderných zařízení by měl při příjmu užívat postupy zahrnující
|
2. |
Provozovatel jaderných zařízení by měl při odesílání užít postupy definující
|
Provedení fyzické inventury (PIT)
3. |
Fyzická inventura všech MBA by měla být prováděna v každém kalendářním roce, přičemž období mezi dvěma po sobě následujícími fyzickými inventurami by nemělo přesáhnout 14 měsíců. Postupy PIT by měly zahrnovat postupy podávání zpráv Komisi a poskytování seznamu inventárních položek pro ověření fyzické inventury (PIV). Provozovatel jaderných zařízení by měl užívat zejména postupy PIT zohledňující následující potřeby:
|
4. |
Seznam inventárních položek pro účely formálního ověřování by měl u každé položky zahrnovat
Tento seznam inventárních položek by měl zahrnovat vstupy materiálu, který je obtížně měřitelný buď vzhledem k jeho umístění (v technologické nádobě), nebo vzhledem k tomu, že forma, ve které se nachází, není pro měření vhodná. V těchto případech by měl provozovatel uvést odhad rozpětí hmotnosti jednotlivých položek a s ohledem na sledovatelnost by měl uvést odkaz na údaje, které sloužily jako podklad k tomuto odhadu. U odhadů hmotnosti materiálu, který není dostupný nebo se nachází v technologických nádobách, by mělo být uvedeno i umístění materiálu. Hodnoty hmotnosti u měřeného odpadu, náhodných ztrát a převodů do odpadu by měly mít sledovatelnou historii. |
Testy materiálové bilance
5. |
V případě MBA, jejíž provoz zahrnuje zpracování nebo opětovné měření, by mělo být provedeno testování materiálové bilance vycházející z PIT i materiálových bilancí technologických prostor, které jsou součástí přístupu ke kontrole stavu zásob, z hlediska přijatelnosti s využitím standardních odchylek bilance, které zohledňují odůvodněnou neurčitost měření a v případě odhadů množství neurčitost postupů a měření. Tyto testy by měly tvořit nedílnou součást systému QA. Postupy jakéhokoli testu bilance by měly zohlednit následující skutečnosti:
|
Toto doporučení je určeno členským státům.
V Bruselu dne 11. února 2009.
Za Komisi
Andris PIEBALGS
člen Komise
(1) Úř. věst. L 54, 28.2.2005, s. 1.
(2) SEK(2007) 293.
(3) Odkazy na měření a testování materiálové bilance se netýkají položek nebo zařízení, u nichž se měření neprovádí.