28.11.2006 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 330/31 |
DOPORUČENÍ KOMISE
ze dne 24. října 2006
o správě finančních zdrojů na vyřazování jaderných zařízení z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady
(2006/851/Euratom)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 124 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Preambule Smlouvy vychází z toho, že členské státy usilují vytvořit bezpečnostní podmínky, jež vyloučí ohrožení života a zdraví obyvatelstva. |
(2) |
Ustanovení čl. 2 písm. b) Smlouvy vyzývá Společenství, aby zejména vypracovávalo jednotné bezpečnostní standardy pro ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků a dbalo na jejich dodržování. |
(3) |
Kapitola III Smlouvy stanoví základní standardy, které Společenství umožňují zajistit ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků před nebezpečím ionizujícího záření. |
(4) |
Směrnice Rady 96/29/Euratom (1) stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření. |
(5) |
Podle směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (2) členské státy „přijmou všechna opatření nezbytná k zajištění, aby ještě před vydáním povolení byly záměry, které mohou mít významný vliv na životní prostředí mimo jiné v důsledku své povahy, rozsahu nebo umístění, posouzeny z hlediska jejich vlivů.“ |
(6) |
Následky ionizujícího záření z radioaktivních materiálů mohou překračovat dobu životnosti jaderných zařízení i hranice jednotlivých států. |
(7) |
Bezpečnost pracovníků a obyvatelstva před těmito riziky má pro Evropská společenství rozhodující význam. Vysoké bezpečnostní standardy by se proto měly dodržovat, aby bylo zaručeno, že tato rizika jsou během doby životnosti jaderných zařízení i po jejím uplynutí ošetřena. |
(8) |
Evropský parlament, Rada a Komise zdůraznily „nutnost, aby členské státy zajistily, aby byly finanční prostředky přezkoumávané členskými státy skutečně vynakládány na opatření k vyřazování z provozu jaderných elektráren a nakládání s jejich jadernými odpady a byly transparentně spravovány tak, aby nebránily volné soutěži na trhu s energií.“ (3). |
(9) |
Komise také zdůraznila, „že je třeba zabezpečit, aby byly fondy vytvořené k financování vyřazování z provozu jaderných elektráren a nakládání s jejich jadernými odpady v návaznosti na cíle Smlouvy o Euratomu spravovány transparentním způsobem a byly použity výlučně jen k danému účelu. V této souvislosti zamýšlí Komise každoročně zveřejnit v rámci pravomocí, které jí byly svěřeny Smlouvou o Euratomu, zprávu o využívání fondů určených k vyřazování z provozu jaderných elektráren a k nakládání s jejich jadernými odpady. Zejména bude dbát na plné uplatnění příslušných ustanovení práva Společenství.“ (4). |
(10) |
Ve svém sdělení Evropskému parlamentu a Radě (5) Komise upozornila na potřebu větší transparentnosti a harmonizace správy těchto finančních zdrojů. Komise rovněž vyjádřila úmysl předložit v roce 2005 doporučení. |
(11) |
Postupy vyřazování z provozu mohou být samy o sobě rovněž spojeny s riziky pro veřejné zdraví a životní prostředí, zejména pokud se včas nepřijmou opatření nezbytná k ošetření radiologických rizik spojených s postupy vyřazování z provozu. |
(12) |
Aby byla veškerá tato rizika ošetřena, mělo by se zajistit bezpečné vyřazování zařízení z provozu včetně dlouhodobého nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým palivem. |
(13) |
Bezpečné vyřazování jaderných zařízení z provozu, včetně dlouhodobého nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým jaderným palivem, si vyžaduje značné finanční zdroje. Nedostatek těchto zdrojů v době, kdy jsou potřeba, může proces vyřazování nepříznivě ovlivnit. Pro úplné vyřazení jaderných zařízení v souladu s bezpečnostními standardy by měly být v odpovídající době dostupné dostatečné finanční zdroje. |
(14) |
V souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ by provozovatelé jaderných zařízení měli mít během jejich doby životnosti vyčleněny přiměřené finanční zdroje na budoucí náklady spojené s vyřazováním z provozu. |
(15) |
Brzkému odstavení ekonomicky nerentabilních jaderných reaktorů se v rámci přístupových jednání dostalo zvláštní pozornosti. Společenství se proto z vlastního podnětu účastnilo na získávání finančních zdrojů a za určitých podmínek poskytuje hospodářskou podporu různým projektům vyřazování zařízení z provozu v některých nových členských státech. |
(16) |
Článek 26 Společné úmluvy o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady, která vstoupila v platnost dne 18. června 2001, uvádí, že „každá smluvní strana přijme příslušná opatření k tomu, aby zajistila bezpečné vyřazování jaderného zařízení z provozu. Tato opatření musí mimo jiné zajistit, že je k dispozici kvalifikovaný personál a dostatečné finanční zdroje.“ Ustanovení čl. 22 bodu ii) této úmluvy vyzývá všechny smluvní strany, aby přijaly příslušné kroky k zajištění toho, aby „v průběhu provozní životnosti zařízení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady a pro účely jejich trvalého vyřazení z provozu byly k dispozici přiměřené finanční zdroje“. |
(17) |
Ustanovení čl. 2 písm. c) Smlouvy vyzývá Společenství, aby usnadňovalo investice a zajistilo vybudování základních zařízení nezbytných pro rozvoj jaderné energetiky ve Společenství. Rozvoj jaderné energetiky je neoddělitelně spjat s procesem vyřazování těchto zařízení. Článek 41 Smlouvy požaduje, aby se investiční záměry v souvislosti s jadernou energetikou sdělovaly Komisi, která je přezkoumá. Nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 ze dne 2. prosince 1999, kterým se vymezují investiční záměry, které se mají sdělovat Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (6), zahrnuje činnosti v rámci vyřazování z provozu mezi investiční záměry, které je třeba Komisi sdělovat a projednat s ní. Osoby a podniky (7) by následně měly informovat Komisi o opatřeních, jimiž se vyřazování z provozu financuje v případě nově vybudovaných jaderných zařízení. |
(18) |
Zajištění dostatečných finančních zdrojů v případě potřeby si vyžaduje řádnou a obezřetnou analýzu jak zdrojů financování, tak nákladů spojených s vyřazováním zařízení z provozu. Je nutné, aby metoda určování částek k financování vyřazení z provozu zohledňovala technologická hlediska a požadavky jaderné bezpečnosti. |
(19) |
Pro zajištění toho, aby byly zdroje pro účely vyřazování jaderných zařízení z provozu v případě potřeby dostupné, má rozhodující význam transparentní správa těchto finančních zdrojů spojená s příslušným externím dohledem a s její pomocí bude rovněž snadnější nebránit volné soutěži na trhu s energií. Pro splnění těchto cílů lze využít různých způsobů správy. Měl by být zřízen zvláštní vnitrostátní subjekt, který bude poskytovat odborný posudek týkající se správy fondu a nákladů na vyřazování zařízení z provozu. |
(20) |
Prostřednictvím tohoto doporučení nevznikají odchylky od pravidel pro státní podporu. Zásah státu se v této souvislosti týká otázek, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a musí proto být odpovídajícím způsobem posouzen. Nicméně v případě, že pro cíle této smlouvy není nutný nebo jde až mimo jejich rámec či narušuje hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nebo tímto narušením hrozí, je nutné jej posuzovat podle Smlouvy o založení Evropského společenství. |
(21) |
Způsob, jakým se finanční zdroje investují, by měl být pečlivě ošetřen, aby se předešlo možnému zneužití. Investice by měly být dlouhodobé a mít zabezpečený rizikový profil a zároveň poskytovat náležitou ochranu skutečné hodnoty fondů. |
(22) |
S ohledem na zajištění bezpečnosti by se při soustřeďování příslušných zdrojů s cílem zajistit vyřazení jaderných zařízení z provozu měly zohlednit konkrétní podmínky v některých zařízeních. |
(23) |
Ze zkušeností vyplývá, že výměna informací mezi odborníky z jednotlivých členských států ohledně různých přístupů k vyřazování z provozu a nakládání s odpady a ohledně finančních opatření v jejich souvislosti představuje vynikající způsob, jak usnadnit společnou reakci na problémy spojené s bezpečností. Ve snaze zintenzivnit spolupráci mezi Komisí a členskými státy proto Komise oznamuje, že hodlá zřídit stálou skupinu zabývající se financováním vyřazení z provozu. Skupina pro financování vyřazení z provozu by měla být ve svých řízeních Komisi nápomocna v souvislosti s tímto doporučením. |
(24) |
Aniž je dotčena obecná zásada subsidiarity, měl by být navržen určitý stupeň harmonizace, pokud jde o pojmy používané v problematice vyřazování z provozu. Pokroku v této harmonizaci by mělo být dosaženo prostřednictvím skupiny pro financování vyřazení z provozu, v jejímž rámci by se měly společně dohodnout výklady tohoto doporučení za účelem jeho praktického provádění zejména s ohledem na harmonizaci metodik pro výpočet nákladů na činnosti v rámci vyřazování z provozu. |
(25) |
Výzkumné úkoly v oblasti jaderné energie, které se mohou týkat rizik vyplývajících z ionizujícího záření po uplynutí doby životnosti zařízení, plní Společné středisko jaderného výzkumu zřízené na základě článku 8 Smlouvy. Za účelem zaručení bezpečnosti takových zařízení by Komise měla zajistit soulad tohoto střediska s doporučeními obsaženými níže. Komise by zejména měla ověřit přiměřenost finančních zdrojů určených na vyřazování zařízení střediska z provozu. Nejvhodnější pozici pro provádění těchto úkolů mají oddělení Komise odpovědná za záležitosti jaderné energie a za záležitosti rozpočtu, |
DOPORUČUJE:
ODDÍL 1
CÍL
S ohledem na cíle Smlouvy v oblasti bezpečnosti toto doporučení navrhuje opatření, která zajistí, aby byly v plánovanou dobu dostupné přiměřené finanční zdroje pro veškeré činnosti v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu a pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady.
ODDÍL 2
DEFINICE
Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:
a) |
„vyřazováním z provozu“ se rozumějí všechny činnosti zahrnující technické vyřazování jaderného zařízení z provozu (dekontaminace, likvidace a demolice) a nakládání s odpady (nakládání s radioaktivními odpady a vyhořelým palivem a jejich zneškodňování), které vedou k vynětí těchto jaderných zařízení z radiologických omezení; |
b) |
„fondem pro vyřazování zařízení z provozu“ se rozumí každý typ finančního zdroje, který je zvlášť určen k pokrytí výdajů nezbytných k vyřazování jaderných zařízení z provozu; |
c) |
„vnějším fondem pro vyřazování zařízení z provozu“ se rozumí fond pro vyřazování zařízení z provozu, který je spravován zvláštním subjektem, jenž se rozhoduje nezávisle na přispěvatelích tohoto fondu; |
d) |
„vnitřním fondem pro vyřazování zařízení z provozu“ se rozumí fond pro vyřazování zařízení z provozu, který je spravován provozovatelem; |
e) |
„vyčleněným fondem pro vyřazování zařízení z provozu“ se rozumí fond pro vyřazování zařízení z provozu, ať už vnitřní nebo vnější, který označen jako samostatný; |
f) |
„provozovatelem“ se rozumí právnická osoba, jež provozuje jaderné zařízení a má rozhodující díl odpovědnosti za jadernou bezpečnost; |
g) |
„jaderným zařízením“ se rozumí každé civilní zařízení a jeho pozemek, budovy a vybavení, v němž se radioaktivní materiály vyrábějí, zpracovávají, používají, v němž se s nimi manipuluje nebo v němž se skladují či zneškodňují. |
ODDÍL 3
VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU
1. |
Veškerá jaderná zařízení by po trvalé odstávce měla být vyřazena z provozu a mělo by být náležitě řešeno nakládání s odpady. |
2. |
Činnosti v rámci vyřazování z provozu by se měly vykonávat bez přílišného rizika pro obyvatelstvo a pracovníky. |
3. |
V celém průběhu vyřazování jaderného zařízení by měla být uplatňována zásada „znečišťovatel platí“. Vzhledem k tomu by prvořadým cílem provozovatelů jaderných zařízení mělo být zajistit dostupnost přiměřených finančních zdrojů na bezpečné vyřazení z provozu předtím, než bude příslušné jaderné zařízení trvale odstaveno. |
4. |
Dostupné finanční zdroje by měly být zaměřeny na ošetření všech hledisek činností v rámci vyřazování zařízení z provozu, od technického vyřazení zařízení až po nakládání s odpady. |
ODDÍL 4
INSTITUCIONÁLNÍ A PROCEDURÁLNÍ HLEDISKA
5. |
Aniž je dotčen článek 41 Smlouvy a platná nařízení týkající se jeho provádění (8), osoby a podniky by měly podávat zprávu o plánovaných režimech financování vyřazení z provozu v souvislosti s postupem podle článku 41 Smlouvy týkajícího se výstavby nových jaderných zařízení. Komise bude při přezkumu navrhovaného režimu financování vyřazení z provozu konzultovat – podle požadavků článku 44 Smlouvy – skupinu pro financování vyřazení z provozu. |
6. |
V případě, že ještě není stanoven, by členské státy měly zřídit nebo jmenovat vnitrostátní subjekt, který je s to poskytovat odborný posudek týkající se správy fondu a nákladů na vyřazování zařízení z provozu. Tento subjekt by měl být nezávislý na přispěvatelích fondu. Vnitrostátní subjekt by měl každoročně přezkoumat shromážděné finanční zdroje a pravidelně, alespoň každých 5 let, přezkoumat odhady nákladů na vyřazování z provozu. Veškeré nesrovnalosti mezi odhady nákladů a shromážděnými zdroji by se měly včas řešit. Členské státy by měly každoročně podávat Komisi zprávu o závěrech řízení příslušného výše zmíněného vnitrostátního subjektu. |
ODDÍL 5
FONDY PRO VYŘAZOVÁNÍ ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU
7. |
Jaderná zařízení by na základě příjmů získaných z jaderných činností během určené doby životnosti měla zřídit příslušné fondy pro vyřazování z provozu. |
8. |
Pro všechna jaderná zařízení se upřednostňuje volba vyčleněného fondu s příslušnou kontrolou obezřetného používání. Klíčový význam pro zajištění řádné správy a použití fondů má přezkum prováděný vnitrostátním subjektem, stanovený v tomto doporučení. |
9. |
Novými jadernými zařízeními by měly být zřizovány vyčleněné fondy s příslušnou kontrolou obezřetného používání. |
ODDÍL 6
ODHAD NÁKLADŮ NA VYŘAZOVÁNÍ Z PROVOZU
10. |
S ohledem na rozdíly v použití shromážděných fondů pro vyřazování zařízení z provozu by technické vyřazování zařízení z provozu na jedné straně a nakládání s odpady na straně druhé měly být řešeny odděleně, a to na základě oddělených výpočtů nákladů. |
11. |
V zájmu zajištění dostupnosti přiměřených finančních zdrojů by výpočty nákladů měly být založeny na obezřetné volbě z reálně dostupných alternativ a měly by podléhat externímu dohledu a souhlasu vnitrostátního subjektu stanoveného v tomto doporučení. |
12. |
Veškeré odhady nákladů by se měly vztahovat ke konkrétní lokalitě a měly by být založeny na nejlepším dostupném odhadu. |
13. |
Pokud se během provádění projektu vyřazování z provozu prokáže, že je nákladnější, než uváděly schválené odhady nákladů, dodatečné výdaje by měl uhradit provozovatel. Toto hledisko by mělo být pečlivě ošetřeno v případě změny provozovatele nebo po uplynutí doby životnosti jaderného zařízení. |
14. |
Náležitá pozornost by měla být věnována případům, které vyplývají z historických důvodů, kde je nejvhodnější zvláštní řešení. Při postupu případ od případu by měla být zajištěna transparentnost a plná účast vnitrostátního subjektu stanoveného v tomto doporučení. |
ODDÍL 7
POUŽITÍ FONDŮ PRO VYŘAZOVÁNÍ ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU
15. |
Finanční zdroje by měly být používány pouze za účelem, k němuž byly zřízeny a k němuž jsou spravovány. V této souvislosti by měla být věnována náležitá pozornost transparentnosti. Všechny informace, které nejsou obchodně citlivé, by měly být veřejně dostupné. |
16. |
Měly by se vyhledávat investice aktiv se zabezpečeným rizikovým profilem, u nichž by měl být zajištěn kladný výnos v jakékoli době. |
17. |
Jelikož provozovatel nemá vliv na finanční správu vnějšího fondu pro vyřazování zařízení z provozu, hodnotu investic by měl v zájmu zajištění dostupnosti přiměřených finančních prostředků v případě potřeby zaručit stát, a to i přesto, že do doby, než je třeba finanční zdroje použít, nezávislý správce investovaných částek zaznamenal nominální ztrátu. V takových případech by fondy neměly být doplněny částkou vyšší, než činí ztráta na investicích. |
18. |
Pokud správa vnitřního fondu plní své úkoly nedostatečně, měl by za zajištění dostupnosti přiměřených finančních prostředků v případě potřeby být odpovědný provozovatel. |
19. |
Jaderná zařízení, jejichž hlavní účel je jiný než prodej produktů či služeb, by pro vyřazení z provozu měla mít řádný plán a rozpočet, aby bylo k dispozici náležité financování bezpečného a včasného vyřazení těchto zařízení z provozu. |
20. |
Rozpočtové plánování by měl přezkoumat vnitrostátní subjekt stanovený v tomto doporučení. Pokud takový vnitrostátní subjekt neexistuje, mohou členské státy žádat Komisi o poskytnutí poradenství ohledně opatření, která se mají přijmout. |
V Bruselu dne 24. října 2006.
Za Komisi
Andris PIEBALGS
člen Komise
(1) Úř. věst. L 159, 29.6.1996, s. 1.
(2) Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17).
(3) Interinstitucionální prohlášení, Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 56
(4) Prohlášení Komise, Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 56
(5) KOM(2004) 719, Zpráva o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování z provozu jaderných elektráren, 26.10.2004.
(6) Úř. věst. L 315, 9.12.1999, s. 1.
(7) Osoby a podniky působící v průmyslových odvětvích vyjmenovaných v příloze II Smlouvy o Euratomu.
(8) Nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 ze dne 2. prosince 1999, kterým se vymezují investiční záměry, které se mají sdělovat Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 315, 9.12.1999, s. 1), a nařízení Komise (Euratom) č. 1352/2003 ze dne 23. července 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 1209/2000, kterým se vymezují postupy provádění sdělení stanoveného v článku 41 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 192, 31.7.2003, s. 15).