02008R1099 — CS — 20.02.2022 — 006.001
Tento dokument slouží výhradně k informačním účelům a nemá žádný právní účinek. Orgány a instituce Evropské unie nenesou za jeho obsah žádnou odpovědnost. Závazná znění příslušných právních předpisů, včetně jejich právních východisek a odůvodnění, jsou zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a jsou k dispozici v databázi EUR-Lex. Tato úřední znění jsou přímo dostupná přes odkazy uvedené v tomto dokumentu
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Úř. věst. L 304 14.11.2008, s. 1) |
Ve znění:
|
|
Úřední věstník |
||
Č. |
Strana |
Datum |
||
L 258 |
1 |
30.9.2010 |
||
L 50 |
1 |
22.2.2013 |
||
L 131 |
1 |
1.5.2014 |
||
L 292 |
3 |
10.11.2017 |
||
L 325 |
43 |
16.12.2019 |
||
L 20 |
208 |
31.1.2022 |
Opraveno:
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1099/2008
ze dne 22. října 2008
o energetické statistice
(Text s významem pro EHP)
Článek 1
Předmět a rozsah
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
„statistikou Společenství“ statistika Společenství ve smyslu čl. 2 první odrážky nařízení (ES) č. 322/97;
„vypracováváním statistik“ vypracovávání statistik ve smyslu čl. 2 druhé odrážky nařízení (ES) č. 322/97;
„Komisí (Eurostatem)“ orgán Společenství ve smyslu čl. 2 čtvrté odrážky nařízení (ES) č. 322/97;
„energetickými produkty“ paliva, teplo, obnovitelné zdroje energie, elektřina nebo jakákoliv jiná forma energie;
„agregáty“ na vnitrostátní úrovni agregované údaje o zpracování nebo použití energetických produktů, totiž o výrobě, obchodu, zásobách, transformaci, spotřebě a strukturálních charakteristikách energetického systému, jako například instalovaného výkonu pro výrobu elektrické energie nebo produkční kapacity pro ropné produkty;
„kvalitou údajů“ se rozumí tyto aspekty statistické kvality: relevance, přesnost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost, srovnatelnost, soudržnost a úplnost.
Článek 3
Zdroje údajů
Členské státy, při současném uplatňování zásady minimálního zatížení respondentů a zásady zjednodušení správních postupů, shromažďují údaje o energetických produktech a jejich agregátech ve Společenství z následujících zdrojů:
specifická statistická zjišťování zaměřená na producenty primární a transformované energie a obchodníky s touto energií, distributory a přepravce, dovozce a vývozce energetických produktů;
jiná statistická zjišťování zaměřená na koncové uživatele energie v odvětvích zpracovatelského průmyslu, dopravy a jiných odvětvích včetně domácností;
jiné postupy statistického odhadování nebo jiné zdroje, včetně správních zdrojů, jako jsou např. regulátoři trhů s elektrickou energií a zemním plynem.
Článek 4
Agregáty, energetické produkty a četnost předávání národních statistik
Národní statistiky, které mají být poskytnuty, se sestavují tak, jak je stanoveno v přílohách. Předávají se v následujících intervalech:
ročně, pokud jde o energetickou statistiku v příloze B;
měsíčně, pokud jde o energetickou statistiku v příloze C;
měsíčně (statistika předávaná v krátké lhůtě), pokud jde o energetické statistiky v příloze D.
Článek 5
Předávání a rozšiřování statistik
Článek 6
Hodnocení kvality a zprávy
Pro účely tohoto nařízení se na údaje, které mají být předávány, uplatňují tato kritéria hodnocení kvality:
„relevance“ označuje míru, do jaké statistiky uspokojují stávající a potenciální potřeby uživatelů;
„přesnost“ označuje blízkost odhadů neznámým skutečným hodnotám;
„včasnost“ označuje časovou prodlevu mezi dostupností informace a událostí nebo jevem, který popisuje;
„dochvilnost“ označuje časovou prodlevu mezi datem zveřejnění údajů a cílovým datem, kdy měly být dodány;
„dostupnost“ a „srozumitelnost“ označují, za jakých podmínek a v jaké formě mohou uživatelé údaje získat, používat a vykládat;
„srovnatelnost“ označuje měření dopadu rozdílů mezi použitými statistickými pojmy a nástroji a postupy měření, srovnávají-li se statistiky mezi zeměpisnými oblastmi, oblastmi jednotlivých odvětví nebo časově;
„soudržnost“ označuje, zda lze údaje spolehlivě různými způsoby a pro různé účely kombinovat.
Článek 7
Časový plán a četnost
Členské státy shromažďují všechny údaje stanovené v tomto nařízení od počátku kalendářního roku, který následuje po přijetí tohoto nařízení, a poté je předávají v intervalech stanovených v čl. 4 odst. 1.
Článek 8
Roční statistiky o jaderné energii
Komise (Eurostat) ve spolupráci s odvětvím jaderné energetiky v EU stanoví soubor ročních statistik o jaderné energii, jež budou vykazovány a rozšiřovány počínaje rokem 2009, který bude prvním vykazovaným obdobím, a to při zachování důvěrnosti, pokud je nezbytná, při zamezení zdvojování sběru údajů a při současném udržení nízkých nákladů na vypracování statistiky a rozumného zpravodajského zatížení.
Soubor ročních statistik o jaderné energii se zavede a může být změněn regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 11 odst. 2.
Článek 9
Statistiky o obnovitelných zdrojích energie a konečné spotřebě energie
V zájmu zlepšení kvality statistik o obnovitelných zdrojích energie a konečné spotřebě energie Komise (Eurostat) ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby tyto statistiky byly srovnatelné, transparentní, podrobné a pružné tím, že:
přezkoumá metodiku používanou při sestavování statistiky o obnovitelných zdrojích energie, aby byly, a to každoročně a bez nadměrných nákladů, pro každý zdroj obnovitelné energie k dispozici doplňující, vhodné a podrobné statistické údaje. Komise (Eurostat) předkládá a rozšiřuje statistiky vytvořené počínaje rokem 2010 (referenční rok);
přezkoumá a určí metodiku používanou při sestavování statistik o konečné spotřebě energie (zdroje, proměnné, kvalita, náklady) na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství na základě současného stavu, existujících studií, pilotních studií proveditelnosti a analýzy nákladů a přínosů, kterou je třeba vypracovat, a dále vyhodnotí závěry pilotních studií a analýzy nákladů a přínosů s cílem vytvořit klíč pro třídění konečných zdrojů energie podle jednotlivých odvětví a hlavního užití energie a výsledné prvky postupně začlení do statistik počínaje rokem 2012 (referenční rok).
Článek 10
Prováděcí opatření
Následující opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto aktu včetně jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2:
změny v seznamu zdrojů údajů (čl. 3 odst. 3);
změny ve vnitrostátních statistikách a v příslušných vysvětlivkách nebo definicích (čl. 4 odst. 3);
změny v opatřeních týkajících se předávání (čl. 5 odst. 3);
vypracování ročních statistik o jaderné energii a změny v nich (čl. 8 odst. 2);
změny ve statistikách o obnovitelných zdrojích energie (čl. 9 odst. 2);
vypracování statistik o konečné spotřebě energie a změny v nich (čl. 9 odst. 3).
Článek 11
Výbor
Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
PŘÍLOHA A
VYSVĚTLIVKY K TERMINOLOGII
Tato příloha obsahuje vysvětlení, poznámky k zeměpisné oblasti působnosti a definice pojmů, které jsou použity v ostatních přílohách, pokud není v oněch přílohách stanoveno jinak.
1. POZNÁMKY K ZEMĚPISNÉ OBLASTI PŮSOBNOSTI
Následující zeměpisné definice se použijí pouze pro účely statistického výkaznictví:
2. AGREGÁTY
Výrobci elektřiny a tepla jsou klasifikováni podle účelu produkce:
Poznámka: Komise může blíže vysvětlit terminologii přidáním příslušných odkazů na NACE ( 2 ) regulativním postupem s kontrolou podle čl. 11 odst. 2 poté, co vstoupí v platnost revidovaná klasifikace NACE.
2.1 Dodávky
2.1.1 PRODUKCE/DOMÁCÍ PRODUKCE
Množství vytěžených nebo vyrobených paliv se vypočítají po všech úkonech, kterými se odstraní inertní složky. Produkce zahrnuje množství spotřebovaná výrobcem v průběhu produkčního procesu (například na vytápění nebo provoz zařízení a pomocných zařízení), jakož i dodávky jiným výrobcům energie pro transformaci nebo jiné použití.
„Domácí produkcí“ se rozumí produkce ze zdrojů na konkrétním území – na území vykazující země.
2.1.2 REGENEROVANÉ PRODUKTY
Vztahuje se jen na černé uhlí. Kaly a hlušinové haldy vytěžené v dolech.
2.1.3 PŘÍJMY Z OSTATNÍCH ZDROJŮ
Množství paliv, jejichž výroba je zahrnutá v jiných výkazech paliv, ale která jsou smísena s jinými palivy a spotřebovávají se jako směs. Další podrobné údaje o této složce se uvedou jako:
2.1.4 DOVOZ/VÝVOZ
Není-li stanoveno jinak, „dovoz“ se vztahuje k vlastní zemi původu (země, ve které byl energetický produkt vyroben) a „vývoz“ se vztahuje ke konečné zemi spotřeby vyrobeného energetického produktu. Množství se považuje za dovezené nebo vyvezené po překročení politické hranice země, ať už bylo, nebo nebylo celně odbaveno.
Pokud nelze určit původ či destinaci, může se použít „Nespecifikované/Ostatní“.
2.1.5 MEZINÁRODNÍ NÁMOŘNÍ ZÁSOBNÍKY
Množství paliv dodávaná lodím všech vlajek, které se podílejí na mezinárodní plavbě. Mezinárodní plavba se může uskutečňovat na moři, vnitrozemských jezerech a vodních cestách a v pobřežních vodách. Nezahrnuje se:
2.1.6 MEZINÁRODNÍ LETECKÁ DOPRAVA
Množství leteckých paliv dodaná letadlům používaným v mezinárodní letecké dopravě. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v položce „Jinde neuvedené – Doprava“) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v položce „Jinde neuvedené – Ostatní“).
2.1.7 ZMĚNA STAVU ZÁSOB
Rozdíl mezi počátečním stavem zásob a konečným stavem zásob držených na území státu. Není-li stanoveno jinak, znázorní se tvorba zásob záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.
2.1.8 POČÁTEČNÍ A KONEČNÉ ZÁSOBY NA ÚZEMÍ STÁTU CELKEM
Všechny zásoby na území státu, včetně zásob držených vládou, u hlavních spotřebitelů nebo distribučních organizací, zásoby na palubě připlouvajících zámořských lodí, zásoby v celních zónách a zásoby držené pro jiné, ať už na základě dvoustranné mezivládní dohody, nebo nikoliv. Počátečními a konečnými zásobami se rozumí stav zásob k prvnímu nebo k poslednímu dni vykazovaného období. Zásoby zahrnují zásoby držené ve všech druzích speciálních skladovacích zařízení, povrchových i podzemních.
2.1.9 PŘÍMÉ UŽITÍ
Ropa (surová ropa a ropné produkty) použitá přímo bez zpracování v rafinériích ropy. Zahrnuje surovou ropu spalovanou za účelem výroby elektřiny.
2.1.10 PŘÍJMY PRIMÁRNÍCH PRODUKTŮ (PŘÍMÉ UŽITÍ SUROVINY)
Zahrnuje množství domácí nebo dovážené surové ropy (včetně kondenzátů) a domácí NGL ( 3 ) použité přímo bez zpracování v rafinérii ropy a množství zpětných toků z petrochemického průmyslu, která, ačkoliv nejsou primárním palivem, se použijí přímo.
2.1.11 HRUBÝ RAFINÉRSKÝ VÝSTUP
Výroba hotových výrobků v rafinérii nebo mísírně. Nezahrnuje rafinérské ztráty, ale zahrnuje rafinérské palivo.
2.1.12 RECYKLOVANÉ PRODUKTY
Hotové produkty, které podruhé projdou obchodní sítí poté, co již byly dodány koncovému spotřebiteli (např. použitá maziva, která se znovu zpracovávají). Tato množství by se měla rozlišovat od petrochemických zpětných toků.
2.1.13 ZPĚTNÉ TOKY
Hotové produkty nebo polotovary, které se vracejí od koncových spotřebitelů do rafinérií ke zpracování, mísení nebo prodeji. Většinou jsou to vedlejší produkty petrochemické výroby.
2.1.14 PŘEVOD MEZIPRODUKTŮ (POLOPRODUKTŮ)
Množství přeřazená do jiné kategorie buď proto, že se změnila jejich specifikace, nebo že jsou smísena v jiném produktu. Záporný zápis pro jeden výrobek je kompenzován kladným zápisem (nebo několika zápisy) pro jeden výrobek nebo několik výrobků a naopak; celkový čistý výsledek by měl být nula.
2.1.15 PŘEVEDENÉ PRODUKTY
Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazeny do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání koncovému spotřebiteli.
2.1.16 STATISTICKÉ ROZDÍLY
Vypočítaná hodnota, definovaná jako rozdíl mezi výpočtem z hlediska dodávek (přístup „shora dolů“) a výpočtem z hlediska spotřeby (přístup „zdola nahoru“). Měly by se objasnit všechny významné statistické rozdíly.
2.2 Transformační sektor
V transformačním sektoru by se měla vykazovat jen množství paliv, jež byla transformována do jiných paliv. Množství paliv použitá na vytápění, provoz zařízení a jako obecná podpora transformace by se měla vykazovat v energetickém sektoru.
2.2.1 VEŘEJNÉ ELEKTRÁRNY
Množství paliv použitá výrobci s hlavní činností na výrobu elektřiny v jednotkách/zařízeních vyrábějících pouze elektřinu.
2.2.2 VEŘEJNÉ TEPLÁRNY
Množství paliv použitá výrobci s hlavní činností na výrobu elektřiny a/nebo tepla v kogeneračních jednotkách.
2.2.3 VEŘEJNÉ VÝTOPNY
Množství paliv použitá výrobci s hlavní činností na výrobu tepla v jednotkách/zařízeních vyrábějících pouze teplo.
2.2.4 ZÁVODNÍ ELEKTRÁRNY
Množství paliv použitá závodními výrobci na výrobu elektřiny v jednotkách/zařízeních vyrábějících pouze elektřinu.
2.2.5 ZÁVODNÍ TEPLÁRNY
Veškerá množství paliv použitá na výrobu elektřiny a poměrná část paliv použitá na výrobu tepla prodaného závodními výrobci v jednotkách kombinované výroby elektřiny a tepla. Poměrná část paliv použitá na výrobu tepla, které nebylo prodáno (teplo spotřebované v rámci vlastní spotřeby), se vykazuje v příslušném sektoru konečné spotřeby energie na základě klasifikace NACE. Teplo, které nebylo prodáno, ale bylo dodáno jiným subjektům v rámci nefinančních dohod nebo subjektům s jiným vlastníkem, se vykazuje podle stejného principu jako prodané teplo.
2.2.6 ZÁVODNÍ VÝTOPNY
Poměrná část paliv použitá na výrobu tepla prodaného závodními výrobci v jednotkách/zařízeních vyrábějících pouze teplo. Poměrná část paliv použitá na výrobu tepla, které nebylo prodáno (teplo spotřebované v rámci vlastní spotřeby), se vykazuje v příslušném sektoru konečné spotřeby energie na základě klasifikace NACE. Teplo, které nebylo prodáno, ale bylo dodáno jiným subjektům v rámci nefinančních dohod nebo subjektům s jiným vlastníkem, by se mělo vykazovat podle stejného principu jako prodané teplo.
2.2.7 ČERNOUHELNÉ BRIKETÁRNY
Množství paliv použitá v černouhelných briketárnách k výrobě černouhelných briket.
2.2.8 Koksovny
Množství paliv použitá v koksovnách k výrobě černouhelného metalurgického koksu a koksárenského plynu.
2.2.9 HNĚDOUHELNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNY
Množství paliv použitá na výrobu hnědouhelných briket (BKB) v hnědouhelných briketárnách a množství paliv použitá v rašelinových briketárnách na výrobu rašelinových briket (PB).
2.2.10 PLYNÁRNY
Množství paliv použitá na výrobu energoplynu (generátorového plynu) v plynárnách a zařízeních na zplyňování uhlí (zplyňovacích zařízeních).
2.2.11 VYSOKÉ PECE
Množství paliv vložených do vysoké pece, bez ohledu na to, zda sazebnou v horní části pece spolu se železnou rudou, nebo výfučnou v dolní části pece spolu s horkým dmýchaným vzduchem.
2.2.12 ZKAPALŇOVÁNÍ UHLÍ
Množství paliva použitá na výrobu syntetického oleje.
2.2.13 ZAŘÍZENÍ NA ZKAPALŇOVÁNÍ PLYNŮ
Množství plynných paliv přeměněných na kapalná paliva.
2.2.14 ZAŘÍZENÍ VYRÁBĚJÍCÍ DŘEVĚNÉ UHLÍ
Množství pevných biopaliv přeměněných na dřevěné uhlí.
2.2.15 RAFINÉRIE ROPY
Množství paliv použitá na výrobu ropných produktů.
2.2.16 MÍSÍRNY ZEMNÍHO PLYNU (PRO SMÍŠENÝ ZEMNÍ PLYN)
Množství plynů smísených se zemním plynem do rozvodné sítě plynu (plynárenské sítě).
2.2.17 PRO MÍSENÍ S MOTOROVÝM BENZINEM/MOTOROVOU NAFTOU/PETROLEJEM:
Množství kapalných biosložek smísených s fosilními palivy.
2.2.18 JINDE NEUVEDENÉ
Množství paliv použitá na transformační činnosti jinde nezahrnuté. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.
2.3 Energetický sektor
Množství spotřebovaná energetickým průmyslem na podporu těžby (dobývání, produkce ropy a plynu) nebo zařízení s činností související s transformací paliv a energie. V rámci NACE Rev. 2 odpovídá oddílům 05, 06, 19 a 35, skupině 09.1 a třídám 07.21 a 08.92.
Nezahrnuje množství paliv transformovaná na jinou formu energie (což by se mělo uvést v transformačním sektoru) nebo použitá na podporu provozu ropovodů, plynovodů a potrubí na přepravu uhelných kalů (která by se měla uvést v sektoru dopravy).
Zahrnuje výrobu chemických materiálů pro jaderné štěpení a jadernou fúzi a produkty těchto procesů.
2.3.1 VLASTNÍ POUŽITÍ V ELEKTRÁRNÁCH, TEPLÁRNÁCH A VÝTOPNÁCH
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních s jednotkami vyrábějícími pouze elektřinu, jednotkami vyrábějícími pouze teplo a kogeneračními jednotkami.
2.3.2 UHELNÉ DOLY
Množství paliv spotřebovaná jako energie na podporu těžby a úpravy uhlí v rámci uhelného průmyslu (odvětví těžby uhlí). Uhlí spálené v důlních elektrárnách by se mělo vykazovat v transformačním sektoru.
2.3.3 ČERNOUHELNÉ BRIKETÁRNY
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v černouhelných briketárnách.
2.3.4 KOKSOVNY
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v koksovnách.
2.3.5 HNĚDOUHELNÉ/RAŠELINOVÉ BRIKETÁRNY
Množství paliv použitá jako energie pro podpůrné činnosti v hnědouhelných/rašelinových briketárnách.
2.3.6 PLYNÁRNY/ZAŘÍZENÍ NA ZPLYŇOVÁNÍ (ZPLYŇOVACÍ ZAŘÍZENÍ)
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v plynárnách a zařízeních na zplyňování uhlí.
2.3.7 VYSOKÉ PECE
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti ve vysokých pecích.
2.3.8 ZKAPALŇOVÁNÍ UHLÍ
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních na zkapalňování uhlí.
2.3.9 ZKAPALŇOVÁNÍ (LNG)/ZPĚTNÉ ZPLYŇOVÁNÍ
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních na zkapalňování zemního plynu a v zařízeních na zpětné zplyňování.
2.3.10 ZAŘÍZENÍ NA ZPLYŇOVÁNÍ (BIOPLYN)
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních na zplyňování na bioplyn.
2.3.11 ZAŘÍZENÍ NA ZKAPALŇOVÁNÍ PLYNŮ
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních na zkapalňování plynů.
2.3.12 ZAŘÍZENÍ VYRÁBĚJÍCÍ DŘEVĚNÉ UHLÍ
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v zařízeních vyrábějících dřevěné uhlí.
2.3.13 RAFINÉRIE ROPY
Množství paliv spotřebovaná jako energie pro podpůrné činnosti v rafinériích ropy.
2.3.14 TĚŽBA ROPY A PLYNU
Množství paliv spotřebovaná v zařízeních na těžbu ropy a zemního plynu. Nezahrnuje ztráty v potrubí (je třeba uvést jako distribuční ztráty) a množství energie použité při provozu potrubí (je třeba uvést v sektoru dopravy).
2.3.15 JINDE NEUVEDENÉ – ENERGIE
Množství paliv související s činnostmi v oblasti energetiky jinde nezahrnutými. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.
2.4 Přenosové a distribuční ztráty
2.4.1 PŘENOSOVÉ ZTRÁTY
Množství ztrát paliva na straně soustavy provozované provozovatelem přenosové soustavy v důsledku přenosu. Zahrnují se technické a netechnické ztráty. V případě elektřiny se zahrnují ztráty v transformátorech, které nejsou považovány za nedílnou součást elektráren. V případě plynu se zahrnuje vypouštění do atmosféry a spalování bez využití během přenosu.
2.4.2 DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
Množství ztrát paliva na straně soustavy provozované provozovatelem distribuční soustavy v důsledku distribuce. Zahrnují se technické a netechnické ztráty. V případě plynu se zahrnuje vypouštění do atmosféry a spalování bez využití během distribuce.
2.5 Konečná neenergetická spotřeba
Množství fosilních paliv použitá pro neenergetické účely – nespálených paliv.
2.6 Konečná spotřeba energie (specifikace konečného užití)
2.6.1 PRŮMYSL
Týká se množství paliv spotřebovaných průmyslovým podnikem na podporu jeho primárních činností.
V případě výtopen nebo tepláren se vykážou pouze množství paliv spotřebovaná na výrobu tepla použitého samotným subjektem (v rámci vlastní spotřeby tepla). Množství paliv spotřebovaná na výrobu prodaného tepla a na výrobu elektřiny by se měla vykazovat v příslušném transformačním sektoru.
2.6.1.1. Těžební průmysl: oddíl 07 (kromě třídy 07.21) a oddíl 08 (kromě třídy 08.92) NACE Rev. 2 a skupina 09.9 NACE Rev. 2.
2.6.1.1.1. Těžba a úprava rud [oddíl 07 NACE Rev. 2; kromě třídy 07.21 NACE Rev. 2 Těžba a úprava uranových a thoriových rud]
2.6.1.1.2. Ostatní těžba a dobývání [oddíl 08 NACE Rev. 2; kromě třídy 08.92 NACE Rev. 2 Těžba rašeliny]
2.6.1.1.3. Podpůrné činnosti při těžbě [oddíl 09 NACE Rev. 2; kromě skupiny 09.1 NACE Rev. 2 Podpůrné činnosti při těžbě ropy a zemního plynu]
2.6.1.2. Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků: oddíly 10, 11 a 12 NACE Rev. 2.
2.6.1.2.1. Výroba potravinářských výrobků [oddíl 10 NACE Rev. 2]
2.6.1.2.2. Výroba nápojů [oddíl 11 NACE Rev. 2]
2.6.1.2.3. Výroba tabákových výrobků [oddíl 12 NACE Rev. 2]
2.6.1.3. Textilní a kožedělný průmysl [oddíly 13, 14 a 15 NACE Rev. 2; patří sem Výroba textilií, Výroba oděvů a Výroba usní a souvisejících výrobků]
2.6.1.4. Dřevařský a dřevozpracující průmysl – Zpracování dřeva, výroba dřevěných a korkových výrobků, kromě nábytku; výroba proutěných a slaměných výrobků [oddíl 16 NACE Rev. 2]
2.6.1.5. Průmysl celulózy, papíru a tiskařský: oddíly 17 a 18 NACE Rev. 2.
2.6.1.5.1. Výroba papíru a výrobků z papíru [oddíl 17 NACE Rev. 2]
2.6.1.5.1.1. Výroba buničiny [třída 17.11 NACE Rev. 2]
2.6.1.5.1.2. Jiné papírenské výrobky [třída 17.12 NACE Rev. 2 a skupina 17.2 NACE Rev. 2]
2.6.1.5.2. Tisk a rozmnožování nahraných nosičů [oddíl 18 NACE Rev. 2]
2.6.1.6. Chemický a petrochemický průmysl: oddíly 20 a 21 NACE Rev. 2.
2.6.1.6.1. Výroba chemických látek a chemických přípravků [oddíl 20 NACE Rev. 2]
2.6.1.6.2. Výroba základních farmaceutických výrobků a farmaceutických přípravků [oddíl 21 NACE Rev. 2]
2.6.1.7. Výroba nekovových minerálních výrobků [oddíl 23 NACE Rev. 2]
2.6.1.7.1. Výroba skla a skleněných výrobků [skupina 23.1 NACE Rev. 2]
2.6.1.7.2. Výroba cementu, vápna a sádry (včetně slínku) [skupina 23.5 NACE Rev. 2]
2.6.1.7.3. Výroba ostatních nekovových minerálních výrobků [skupiny 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 a 23.9 NACE Rev. 2]
2.6.1.8. Hutnictví železa [Výroba základních kovů A: skupiny 24.1, 24.2 a 24.3 NACE Rev. 2 a třídy 24.51 a 24.52 NACE Rev. 2]
2.6.1.9. Hutnictví neželezných kovů [Výroba základních kovů B: skupina 24.4 NACE Rev. 2 a třídy 24.53 a 24.54 NACE Rev. 2]
2.6.1.9.1. Výroba a hutní zpracování hliníku [třída 24.42 NACE Rev. 2]
2.6.1.9.2. Hutnictví dalších neželezných kovů [skupina 24.4 NACE Rev. 2, kromě třídy 24.42 NACE Rev. 2; třídy 24.53 a 24.54 NACE Rev. 2]
2.6.1.10. Strojírenství: oddíly 25, 26, 27 a 28 NACE Rev. 2.
2.6.1.10.1. Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků, kromě strojů a zařízení [oddíl 25 NACE Rev. 2]
2.6.1.10.2. Výroba počítačů, elektronických a optických přístrojů a zařízení [oddíl 26 NACE Rev. 2]
2.6.1.10.3. Výroba elektrických zařízení [oddíl 27 NACE Rev. 2]
2.6.1.10.4. Výroba strojů a zařízení j. n. [oddíl 28 NACE Rev. 2]
2.6.1.11. Dopravní zařízení: Výroba zařízení, která se využívají v dopravě [oddíly 29 a 30 NACE; patří sem Výroba motorových vozidel (kromě motocyklů), přívěsů a návěsů a Výroba ostatních dopravních prostředků a zařízení]
2.6.1.12. Jinde neuvedené – Průmysl: oddíly 22, 31 a 32 NACE.
2.6.1.12.1. Výroba pryžových a plastových výrobků [oddíl 22 NACE]
2.6.1.12.2. Výroba nábytku [oddíl 31 NACE Rev. 2]
2.6.1.12.3. Ostatní zpracovatelský průmysl [oddíl 32 NACE Rev. 2]
2.6.1.13. Stavebnictví [oddíly 41, 42 a 43 NACE Rev. 2]
2.6.2 SEKTOR DOPRAVY
Energie použitá ve všech dopravních činnostech bez ohledu na kategorii NACE (hospodářské odvětví), v jejímž rámci se činnost uskutečňuje. Paliva použitá na vytápění a osvětlení na železničních a autobusových stanicích, v přístavištích a na letištích by se měla uvést v rámci položky „Obchod a veřejné služby“, a nikoli v sektoru dopravy.
2.6.2.1 Železniční doprava
Množství paliv použitá v železniční dopravě, včetně průmyslových železnic a železniční dopravy v rámci městské nebo příměstské dopravy (například vlaky, tramvaje, metro).
2.6.2.1.1. Vysokorychlostní železniční doprava
Energie použitá vlaky na tratích, na kterých může rychlost přesáhnout 200 km/h.
2.6.2.1.2. Konvenční železniční doprava
Energie použitá v železniční dopravě, kromě vysokorychlostní železniční dopravy, metra a tramvají.
2.6.2.1.2.1. Přeprava cestujících v konvenční železniční dopravě
Energie použitá v železniční dopravě pro přepravu cestujících, tj. pro přepravu cestujících používajících železničních vozidel mezi místem nástupu a místem výstupu. Cestujícím se rozumí osoba cestující po železnici, kromě obsluhy vlaku.
2.6.2.1.2.2. Přeprava nákladu v konvenční železniční dopravě
Energie použitá v železniční dopravě pro přepravu nákladu, tj. pro přepravu nákladu s použitím železničních vozidel mezi místem nakládky a místem vykládky.
2.6.2.1.3. Metro a tramvaje
Energie použitá metrem, tramvajemi, lehkým metrem a dalšími železničními systémy městské nadzemní nebo podzemní dráhy.
2.6.2.2 Vnitrostátní plavba
Množství paliv dodaná lodím všech vlajek, které se nepodílejí na mezinárodní plavbě (viz Mezinárodní námořní zásobníky). Dělení na vnitrostátní/mezinárodní plavbu by mělo být stanoveno na základě přístavu vyplutí a přístavu připlutí a nikoliv na základě vlajky či státní příslušnosti lodě.
2.6.2.3 Silniční doprava
Množství paliv použitá v silničních vozidlech. Zahrnuje palivo použité v zemědělských vozidlech na dálnicích a maziva pro použití v silničních vozidlech.
Nezahrnuje energii užitou ve stacionárních motorech (viz Ostatní sektory), v traktorech mimo dálnice (viz Zemědělství), v silničních vozidlech pro vojenské účely (viz Ostatní sektory – Jinde neuvedené), bitumen (ropný asfalt) použitý na silniční povrchy a energii užitou v motorech na stavbách (viz Průmysl, subsektor Stavebnictví).
2.6.2.3.1. Těžká nákladní vozidla přepravující náklad
Množství paliv použitá nákladními vozidly s maximální nosností převyšující 3,5 tuny přepravujícími náklad (kategorie motorových vozidel N2 a N3 podle evropské klasifikace kategorií motorových vozidel založené na normách EHK OSN).
2.6.2.3.2. Hromadná doprava
Množství paliv použitá velkými vozidly přepravujícími cestující, jako jsou autobusy, autokary, velká dodávková vozidla atd. (kategorie motorových vozidel M2 a M3 podle evropské klasifikace kategorií motorových vozidel založené na normách EHK OSN).
2.6.2.3.3. Osobní automobily a dodávková vozidla
Množství paliv použitá malými vozidly, jako jsou osobní automobily a dodávková vozidla přepravující cestující nebo náklad (kategorie motorových vozidel N1 a M1 podle evropské klasifikace kategorií motorových vozidel založené na normách EHK OSN).
2.6.2.3.4. Ostatní silniční doprava
Množství paliv použitá ve všech formách silniční dopravy, kromě těžkých nákladních vozidel přepravujících náklad, hromadné dopravy a osobních automobilů a dodávkových vozidel.
2.6.2.4 Potrubní doprava
Množství paliv použitá jako energie na podporu provozu potrubí přepravujících plyny, kapaliny, kaly a jiné komodity. Zahrnuje energii použitou pro kompresorové stanice a údržbu potrubí. Nezahrnuje energii použitou pro distribuci zemního nebo vyrobeného plynu, horké vody nebo páry potrubím od distributora ke koncovým uživatelům (uvede se v položce „Energetický sektor“), energii použitou pro konečnou distribuci vody pro domácnosti, průmyslové, obchodní a jiné uživatele (zahrne se pod položkou „Sektor obchodu a veřejných služeb“) a ztráty, které se vyskytly během dopravy mezi distributorem a koncovými uživateli (uvede se jako distribuční ztráty).
2.6.2.5 Vnitrostátní letecká doprava
Množství paliv dodaná letadlům používaným ve vnitrostátní letecké dopravě. Zahrnuje palivo použité pro účely jiné než létání, například zkoušení motorů na zkušebním stavu. Dělení na vnitrostátní/mezinárodní leteckou dopravu by mělo být stanoveno na základě místa odletu a příletu a nikoliv na základě státní příslušnosti letecké společnosti. To zahrnuje lety značné délky mezi dvěma letišti v zemi, jež má zámořská území. Nezahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech (uvede se v položce „Jinde neuvedené – Doprava“) a letecká paliva pro vojenské účely (uvede se v položce „Jinde neuvedené – Ostatní“).
2.6.2.6 Jinde neuvedené – Doprava
Množství paliv použitá na dopravní činnosti jinde nezahrnuté. Zahrnuje paliva použitá leteckými společnostmi v jejich silničních vozidlech a paliva použitá v přístavech pro vykladače lodí, různé typy jeřábů. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.
2.6.3 Ostatní sektory
Tato kategorie zahrnuje množství paliv použitá v sektorech, které nejsou výslovně uvedeny nebo nespadají do transformačního sektoru, energetického sektoru, sektoru průmyslu ani sektoru dopravy.
2.6.3.1 Obchod a veřejné služby
Množství paliv spotřebovaná podniky a úřady ve veřejném a soukromém sektoru. Oddíly 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (kromě třídy 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99 NACE Rev. 2. Paliva použitá na vytápění a osvětlení na železničních a autobusových nádražích, v přístavištích a na letištích by se měla uvést v této kategorii. Zahrnuje paliva použitá pro všechny činnosti nesouvisející s dopravou v oddílech 49, 50 a 51 NACE Rev. 2.
2.6.3.1.1. Opravy a instalace strojů a zařízení [sekce C oddíl 33 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.2. Zásobování vodou; činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi [sekce E NACE Rev. 2]
2.6.3.1.3. Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel [sekce G NACE Rev. 2].
2.6.3.1.3.1. Velkoobchod [sekce G oddíl 46 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.3.2. Maloobchod [sekce G oddíl 47 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.4. Skladování a vedlejší činnosti v dopravě [sekce H oddíl 52 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.5. Poštovní a kurýrní činnosti [sekce H oddíl 53 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.6 Ubytování, stravování a pohostinství [sekce I NACE Rev. 2]
2.6.3.1.6.1. Ubytování [sekce I oddíl 55 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.6.2. Stravování a pohostinství [sekce I oddíl 56 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.7. Informační a komunikační činnosti [sekce J NACE Rev. 2]
2.6.3.1.8. Peněžnictví a pojišťovnictví a Činnosti v oblasti nemovitostí [sekce K a L NACE Rev. 2]
2.6.3.1.9. Administrativní a podpůrné činnosti [sekce N NACE Rev. 2]
2.6.3.1.10. Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení [sekce O NACE Rev.2]
2.6.3.1.11. Vzdělávání [sekce P NACE Rev. 2]
2.6.3.1.12. Zdravotní a sociální péče [sekce Q NACE Rev. 2]
2.6.3.1.12.1. Ústavní zdravotní péče [sekce Q skupina 86.1 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.13. Kulturní, zábavní a rekreační činnosti [Sekce R NACE Rev. 2]
2.6.3.1.13.1. Sportovní činnosti [sekce R oddíl 93 NACE Rev. 2]
2.6.3.1.14. Činnosti exteritoriálních organizací a orgánů [sekce U NACE Rev. 2]
2.6.3.1.15. Profesní, vědecké a technické činnosti a Ostatní činnosti [sekce M NACE Rev. 2 a sekce S NACE Rev. 2]
2.6.3.1.16 Datová centra. Datovým centrem se rozumí struktura nebo skupina struktur, které se používají pro umístění, propojení a provoz počítačových systémů/serverů a souvisejících zařízení za účelem uchovávání dat, jejich zpracování a/nebo distribuce a rovněž za účelem vykonávání s tím spojených činností.
2.6.3.2 Domácnosti
Množství paliv spotřebovaná všemi domácnostmi včetně „domácností jako zaměstnavatelů domácího personálu“. Oddíly 97 a 98 NACE Rev. 2.
Na sektor domácností se vztahují tyto zvláštní definice:
Domácností se rozumí samostatně žijící osoba, rodina nebo skupina osob žijících společně, které bydlí v samostatné bytové jednotce a podílejí se společně na výdajích za služby a dalších nezbytných životních nákladech. Sektor domácností je proto souhrnem všech domácností v zemi.
Kolektivní obydlí, která mohou být trvalá (např. věznice) nebo dočasná (např. nemocnice), by se neměla zahrnovat, jelikož jsou zahrnuta ve spotřebě v sektoru služeb. Energie použitá v přepravních činnostech by se měla vykazovat v sektoru dopravy a ne v sektoru domácností.
Spotřeba energie související s významnými ekonomickými činnostmi prováděnými domácnostmi by se rovněž neměla zahrnovat do celkové spotřeby energie v domácnostech. Mezi tyto činnosti patří zemědělské ekonomické činnosti v malých hospodářstvích a ostatní ekonomické činnosti prováděné v sídle domácnosti a měly by se vykazovat v příslušném sektoru konečné spotřeby.
2.6.3.2.1 Vytápění vnitřních prostor
Touto energetickou službou se rozumí použití energie k poskytování tepla ve vnitřním prostoru obydlí.
2.6.3.2.2 Chlazení vnitřních prostor
Touto energetickou službou se rozumí použití energie k chlazení v obydlí chladicím systémem a/nebo chladicí jednotkou.
Do tohoto oddílu se nezahrnují ventilátory, dmychadla a ostatní zařízení nepřipojená k chladicí jednotce, která by měla být uvedena v oddíle „Osvětlení a elektrické spotřebiče“.
2.6.3.2.3 Ohřev vody
Touto energetickou službou se rozumí použití energie k ohřevu vody pro účely teplé užitkové vody, koupání, úklidu a pro ostatní užití, jiné než vaření.
Nezahrnuje se vytápění bazénů, které by mělo být uvedeno v oddíle „Ostatní konečná užití“.
2.6.3.2.4 Vaření
Touto energetickou službou se rozumí použití energie k přípravě pokrmů.
Nezahrnují se pomocné kuchyňské spotřebiče (mikrovlnné trouby, konvice, kávovary atd.), které by měly být uvedeny v oddíle „Osvětlení a elektrické spotřebiče“.
2.6.3.2.5 Osvětlení a elektrické spotřebiče (pouze elektřina):
Použití elektřiny pro osvětlování a jakákoli jiná elektrická zařízení v obydlí, která nespadají do ostatních konečných užití.
2.6.3.2.6 Ostatní konečná užití
Veškerá ostatní spotřeba energie v domácnostech, jako je použití energie pro venkovní a jakékoli jiné činnosti nezahrnuté do pěti výše uvedených konečných užití energie (např. sekačky na trávu, vytápění bazénů, venkovní ohřívače, venkovní grily, sauny atd.).
2.6.3.3 Zemědělství
Množství paliv spotřebovaná uživateli zatříděnými jako rostlinná a živočišná výroba, myslivost a související činnosti; oddíl 01 NACE Rev. 2.
2.6.3.4 Lesnictví
Množství paliv spotřebovaná uživateli zatříděnými jako lesnictví a těžba dřeva; oddíl 02 NACE Rev. 2.
2.6.3.5 Rybolov
Množství paliv dodaná pro vnitrozemský, pobřežní a hlubinný rybolov. Rybolov by měl zahrnovat paliva dodaná lodím všech vlajek, které doplnily palivo v dané zemi (včetně mezinárodního rybolovu), a energii použitou v odvětví rybolovu. Oddíl 03 NACE Rev. 2.
2.6.3.6 Jinde neuvedené – Ostatní
Množství paliv použitá pro činnosti jinde nezahrnuté (např. třída 84.22 NACE Rev. 2). Tato kategorie zahrnuje palivo použité pro vojenské účely v rámci veškeré mobilní a stacionární spotřeby (např. lodě, letadla, silniční vozidla a energie použitá v obytných prostorách) bez ohledu na to, zda palivo bylo dodáno armádě dané země nebo armádě jiné země. V případě použití je třeba ve zprávě vysvětlit, co je zahrnuto v této položce.
3. PRODUKTY
3.1 UHLÍ (tuhá fosilní paliva a vyrobené plyny)
3.1.1 ČERNÉ UHLÍ
Černé uhlí je agregátem produktů zahrnujícím antracit, černé uhlí koksovatelné a ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické).
3.1.2 ANTRACIT
Uhlí vysoké kvality určené pro využití v průmyslu a v domácnostech. Obecně obsahuje méně než 10 % těkavých látek a má vysoký obsah uhlíku (asi 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popela.
3.1.3 ČERNÉ UHLÍ KOKSOVATELNÉ
Bituminózní uhlí takové kvality, která umožňuje výrobu koksu (černouhelného metalurgického koksu) vhodného na podporu zavážky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popela.
3.1.4 OSTATNÍ BITUMINÓZNÍ UHLÍ (ČERNÉ UHLÍ ENERGETICKÉ)
Uhlí používané pro výrobu páry, zahrnuje veškeré bituminózní uhlí nezahrnuté v koksovatelném uhlí, ani v antracitu. Je charakterizováno vyšším obsahem těkavých látek, než má antracit (více než 10 %), a nižším obsahem uhlíku (méně než 90 % pevného uhlíku). Jeho spalné teplo je vyšší než 24 000 kJ/kg, počítáno na vlhký stav, bez popela.
3.1.5 HNĚDÉ UHLÍ
Hnědé uhlí je agregátem produktů zahrnujícím sub-bituminózní uhlí a lignit.
3.1.6 SUB-BITUMINÓZNÍ UHLÍ
Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem mezi 20 000 kJ/kg a 24 000 kJ/kg obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek.
3.1.7 LIGNIT
Jedná se o nespékavé uhlí se spalným teplem nižším než 20 000 kJ/kg obsahující více než 31 % těkavých látek, počítáno v sušině, bez minerálních látek.
3.1.8 BRIKETY ČERNOUHELNÉ
Složené palivo vyrobené z drti černého uhlí s přidáním pojiva. Vyrobené množství černouhelných briket může být proto mírně vyšší než skutečné množství uhlí spotřebované v transformačním procesu.
3.1.9 KOKS ČERNOUHELNÝ METALURGICKÝ
Tuhý produkt získaný karbonizací uhlí, převážně koksovatelného černého uhlí, při vysoké teplotě; má nízký obsah vlhkosti a těkavých látek. Černouhelný metalurgický koks se používá zejména v hutnictví železa jako zdroj energie a jako chemický činitel.
Koksový mour a slévárenský koks se vykazují v této kategorii.
Do této kategorie by se měl zahrnout i polokoks (tuhý produkt získaný karbonizací uhlí při nízké teplotě). Polokoks se používá jako topné palivo nebo v samotném transformačním zařízení.
Tato položka rovněž zahrnuje koks, koksový mour a polokoks vyrobené z lignitu.
3.1.10 KOKS ČERNOUHELNÝ PLYNÁRENSKÝ
Vedlejší produkt černého uhlí používaný pro výrobu energoplynu v plynárnách. Černouhelný plynárenský koks se používá pro vytápění.
3.1.11 DEHET ČERNOUHELNÝ
Výsledek destruktivní destilace bituminózního uhlí. Černouhelný dehet je kapalný vedlejší produkt destilace uhlí pro výrobu koksu v koksovnách nebo je vyráběn z hnědého uhlí („nízkotepelný dehet“).
3.1.12 BKB (BRIKETY HNĚDOUHELNÉ)
BKB je složené palivo vyrobené z lignitu nebo sub-bituminózního uhlí, vyrobené briketováním za vysokého tlaku bez přídavku pojiva, včetně vysušené lignitové drti a prachu.
3.1.13 VYROBENÉ PLYNY
Vyrobené plyny jsou agregátem produktů zahrnujícím energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn a ostatní získávané plyny.
3.1.14 ENERGOPLYN (GENERÁTOROVÝ PLYN)
Zahrnuje všechny druhy plynů vyráběných ve veřejných nebo soukromých zařízeních, jejichž hlavním účelem je výroba, doprava a distribuce plynu. Zahrnuje plyn vyrobený karbonizací (včetně plynu vyrobeného v koksovnách a převedeného na energoplyn), úplným zplyňováním s obohacením nebo bez obohacení ropnými produkty (LPG, zbytkový topný olej atd.) a přetvořením a jednoduchým smísením plynů a/nebo vzduchu, včetně smísení se zemním plynem, který bude distribuován a spotřebován v rozvodné síti zemního plynu. Množství plynu, který je výsledkem převodu ostatních plynů ze zplyňování uhlí na energoplyn, by se mělo vykázat jako výroba energoplynu.
3.1.15 KOKSÁRENSKÝ PLYN
Koksárenský plyn je plyn získaný jako vedlejší produkt výroby černouhelného metalurgického koksu pro hutnictví železa.
3.1.16 VYSOKOPECNÍ KYCHTOVÝ PLYN
Vysokopecní kychtový plyn vzniká během spalování uhlí ve vysokých pecích v hutnictví železa. Získává a používá se jako palivo částečně v daném zařízení a částečně při jiných procesech v ocelářském průmyslu nebo v elektrárnách vybavených k jeho spalování.
3.1.17 OSTATNÍ ZÍSKÁVANÉ PLYNY
Vedlejší produkt při výrobě oceli v pecích kyslíkovým způsobem, získává se při výstupu z pece. Tyto plyny jsou rovněž známé jako konvertorový plyn, plyn LD nebo plyn BOS. Množství rekuperovaného paliva by mělo být vykázáno ve spalném teple. Rovněž jsou zahrnuty nespecifikované vyrobené plyny výše neuvedené, jako jsou hořlavé plyny tuhého uhlíkatého původu získávané při výrobních a chemických procesech jinde neuvedené.
3.1.18 RAŠELINA
Rašelina je hořlavý měkký, porézní nebo stlačený sediment rostlinného původu s vysokým obsahem vody (až 90 % v surovém stavu), lehce řezatelný, světle až tmavohnědé barvy. Rašelina zahrnuje rašelinové drny a mletou rašelinu. Rašelina použitá pro jiné než energetické účely se nezahrnuje.
3.1.19 RAŠELINOVÉ PRODUKTY
Produkty, jako jsou rašelinové brikety, získané přímo nebo nepřímo z rašelinových drnů nebo mleté rašeliny.
3.1.20 ROPNÁ BŘIDLICE A ROPNÉ PÍSKY
Ropná břidlice a ropné písky jsou sedimentární horniny, které obsahují organické látky ve formě kerogenu. Kerogen je voskovitá látka s vysokým obsahem uhlovodíků považovaná za prekurzor ropy. Ropnou břidlici lze spalovat přímo nebo z ní tepelným zpracováním extrahovat ropu ze živičné břidlice. Břidličná ropa a ostatní produkty získané zkapalňováním by se měly vykázat jako jiné uhlovodíky v rámci ropných produktů.
3.2 Zemní plyn
3.2.1 ZEMNÍ PLYN
Zemní plyn zahrnuje plyny vyskytující se v podzemních ložiskách, buď zkapalněné nebo plynné, sestávající zejména z methanu, bez ohledu na způsob těžby (konvenční a nekonvenční). Zahrnuje jak „nedoprovodný“ plyn (zemní plyn karbonský) pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě a „doprovodný“ plyn (zemní plyn naftový) produkovaný se surovou ropou, tak rovněž methan získávaný z uhelných dolů (důlní plyn) nebo z uhelných ložisek (plyn z uhelných ložisek). Zemní plyn nezahrnuje bioplyn ani vyrobené plyny. Převody uvedených produktů do rozvodné sítě zemního plynu musí být vykázány odděleně od zemního plynu. Zemní plyn zahrnuje zkapalněný zemní plyn (LNG) a stlačený zemní plyn (CNG).
3.3 Elektřina a teplo
3.3.1 ELEKTŘINA
Pojmem „elektřina“ se rozumí přenos energie prostřednictvím fyzikálního jevu elektrického náboje a jeho účinku v klidu a v pohybu. Vykáže se veškerá použitá, vyrobená a spotřebovaná elektřina, včetně off-gridové elektřiny a vlastní spotřeby elektřiny. Off-gridová elektřina je vyráběna zařízeními, která jsou z hlediska výroby odpojena od rozvodné sítě; příslušné zařízení nemůže vyrobenou elektřinu dodat do rozvodné sítě. Vlastní spotřeba elektřiny je elektřina spotřebovaná výrobcem předtím, než je dodána do rozvodné sítě.
3.3.2 TEPLO (VYROBENÉ TEPLO)
Pojmem „teplo“ se rozumí energie získaná z translačního, rotačního a vibračního pohybu složek látek a také změny ve fyzickém stavu. Vykáže se veškeré vyrobené teplo, kromě tepla vyrobeného závodními výrobci pro vlastní potřebu a neprodaného; všechny ostatní formy tepla se vykážou jako použití produktů, z nichž bylo teplo vyrobeno.
3.4 ROPA (surová ropa a ropné produkty)
3.4.1 SUROVÁ ROPA
Surová ropa je minerální olej přírodního původu, který obsahuje směs uhlovodíků a přidružených nečistot, jako je síra. Vyskytuje se v kapalném skupenství za normální atmosférické teploty a tlaku a jeho fyzikální vlastnosti (hustota, viskozita atd.) se značně mění. Tato kategorie zahrnuje plynové ložiskové kondenzáty získané z „doprovodného“ (zemní plyn naftový) a „nedoprovodného“ plynu (zemní plyn karbonský), kde se smíchává s komerčním tokem surové ropy z vrtů. Množství by se měla uvést bez ohledu na způsob těžby (konvenční a nekonvenční). Surová ropa nezahrnuje NGL.
3.4.2 ZEMNÍ PLYN KAPALNÝ (NGL)
NGL jsou kapalné nebo zkapalněné uhlovodíky získané ze zemního plynu v dělicích zařízeních nebo zařízeních na zpracování plynu. NGL zahrnují ethan, propan, butan (normální a iso), (iso)pentan a vyšší pentany (někdy nazývané přírodní benzin nebo rostlinný kondenzát).
3.4.3 RAFINÉRSKÉ POLOPRODUKTY
Rafinérský poloprodukt je výchozí produkt ze zpracované ropy určený k dalšímu zpracování (např. primární ropný olej nebo vakuový plynový olej) kromě míchání. Dalším zpracováním se přemění na jednu nebo více složek a/nebo hotové produkty. Tato definice rovněž zahrnuje látky vracené z petrochemického průmyslu do rafinérského průmyslu (např. pyrolitický benzin, C4 frakce, frakce plynového a topného oleje).
3.4.4 ADITIVA/OXYGENÁTY
Aditiva jsou neuhlovodíkové sloučeniny přidávané do ropných produktů nebo s nimi smísené za účelem úpravy jejich vlastností (oktan, cetan, vlastnosti za studena atd.). Aditiva zahrnují oxygenáty (např. alkoholy (methanol, ethanol), ethery (terc-butyl(methyl)ether (MTBE), terc-butyl(ethyl)ether (ETBE), terc-pentyl(methyl) ether (TAME) atd.), estery (např. řepkový olej nebo dimethylester atd.), chemické sloučeniny (např. tetramethylplumban (TML), tetraethylplumban (TEL) a detergenty). Množství aditiv/oxygenátů (alkoholů, etherů, esterů a jiných chemických sloučenin) uvedených v této kategorii by se měla vztahovat na množství smísená s palivy nebo pro použití jako palivo. Tato kategorie zahrnuje biosložky smísené s kapalnými fosilními palivy.
3.4.5 BIOSLOŽKY V ADITIVECH/OXYGENÁTECH
Množství kapalných biosložek vykázaná v této kategorii se vztahují na přimísené kapalné biosložky, tzn. týkají se pouze příslušného podílu kapalné biosložky, a nikoli celkového objemu kapalin, do nichž se kapalné biosložky přimíchávají. Vyloučeny z této kategorie jsou veškeré kapalné biosložky, které nebyly smíseny.
3.4.6 JINÉ (OSTATNÍ) UHLOVODÍKY
Syntetická surová ropa z dehtových písků, břidličná ropa atd., tekuté produkty ze zkapalňování uhlí, tekuté produkty z přeměny zemního plynu na benzin, hydrogenované a emulgované oleje (např. orimulsion); nezahrnuje ropnou břidlici; zahrnuje břidličnou ropu (druhotný produkt).
3.4.7 ROPNÉ PRODUKTY
Ropné produkty jsou agregátem produktů zahrnujícím rafinérský plyn, ethan, zkapalněné ropné plyny, primární benzin, motorový benzin, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, tryskové palivo petrolejového typu, ostatní petrolej, plynový olej/motorovou naftu, topný olej, lakový a technický benzin, maziva, bitumen, parafínové vosky, ropný koks a ostatní produkty.
3.4.8 RAFINÉRSKÝ PLYN
Rafinérský plyn zahrnuje směs nekondenzovatelných plynů (zejména vodíku, methanu, ethanu a olefinů) získaných během destilace surové ropy nebo zpracováním ropných produktů (např. krakování) v rafinériích. Jsou zde zahrnuty také plyny vrácené z petrochemického průmyslu.
3.4.9 ETHAN
Přírodní plynný uhlovodík s nerozvětveným řetězcem (C2H6) extrahovaný ze zemního plynu a toku rafinérských plynů.
3.4.10 ZKAPALNĚNÉ ROPNÉ PLYNY (LPG)
LPG jsou lehké nasycené parafinické uhlovodíky pocházející z rafinérských procesů, stabilizace surové ropy a zpracovávání zemního plynu. Jedná se zejména o propan (C3H8) a butan (C4Hl0) nebo jejich kombinaci. Zahrnut by mohl být i propylen, butylen, isopropylen a isobutylen. Pro účely přepravy a skladování se LPG obvykle zkapalňují pod tlakem.
3.4.11 PRIMÁRNÍ BENZIN (NAPHTHA)
Primární benzin je poloprodukt určený pro petrochemický průmysl (např. výroba ethylenu nebo aromatických látek) nebo pro výrobu benzinu reformováním nebo izomerizací v rámci rafinérie. Primární benzin zahrnuje materiály v destilačním rozmezí 30 °C až 210 °C nebo v části tohoto rozmezí.
3.4.12 MOTOROVÝ BENZIN
Motorový benzin sestává ze směsi lehkých uhlovodíků destilujících v rozmezí 35 °C až 215 °C. Používá se jako palivo pro pozemní zážehové motory. Motorový benzin může zahrnovat aditiva, oxygenáty a činidla zlepšující oktanové číslo, včetně sloučenin olova. Zahrnuje mísicí složky motorového benzinu (vyjma aditiv/oxygenátů), např. alkyláty, isomeráty, reformáty, štěpený benzin určený pro použití jako hotový motorový benzin. Motorový benzin je agregátem produktů zahrnujícím smísené biosložky do motorového benzinu (biosložky v motorovém benzinu) a motorový benzin bez biosložek.
3.4.12.1 Smísené biosložky do motorového benzinu (biosložky v motorovém benzinu)
Biosložky do motorového benzinu, které byly přimíseny do motorového benzinu.
3.4.12.2 Motorový benzin bez biosložek
Zbývající část motorového benzinu – motorový benzin bez přimíchaných biosložek (ve většině případů se jedná o motorový benzin fosilního původu).
3.4.13 LETECKÝ BENZIN
Motorový benzin připravený zejména pro letecké pístové motory s oktanovým číslem vhodným pro daný motor, s bodem tuhnutí – 60 °C a s destilačním rozmezím obvykle mezi 30 °C a 180 °C.
3.4.14. TRYSKOVÉ PALIVO BENZINOVÉHO TYPU (TRYSKOVÉ PALIVO NAPHTHOVÉHO TYPU NEBO JP4)
Zahrnuje všechny lehké uhlovodíkové oleje pro použití v leteckých turbínových hnacích jednotkách, s destilačním rozmezím 100 °C až 250 °C. Získávají se mícháním petrolejů a benzinu nebo primárního benzinu takovým způsobem, že obsah aromátů nepřesahuje 25 % objemu a tlak par dosahuje hodnot mezi 13,7 kPa a 20,6 kPa.
3.4.15 TRYSKOVÉ PALIVO PETROLEJOVÉHO TYPU (LETECKÝ PETROLEJ)
Destilát používaný pro letecké turbínové hnací jednotky. Má stejné destilační vlastnosti mezi 150 °C a 300 °C (obvykle ne nad 250 °C) a bod vzplanutí jako petrolej. Kromě toho má zvláštní technické parametry (jako například bod tuhnutí) stanovené Mezinárodním sdružením leteckých dopravců. Zahrnuje petrolejové mísicí složky. Tryskové palivo petrolejového typu je agregátem produktů zahrnujícím smísené biosložky do leteckého petroleje (biosložky do leteckého petroleje v tryskovém palivu petrolejového typu) a letecký petrolej bez biosložek.
3.4.15.1 Smísené biosložky do leteckého petroleje (biosložky do leteckého petroleje v tryskovém palivu petrolejového typu)
Biosložky do leteckého petroleje, které byly přimíseny do tryskového paliva petrolejového typu.
3.4.15.2 Letecký petrolej bez biosložek
Zbývající část tryskového paliva petrolejového typu – tryskové palivo petrolejového typu bez přimíchaných biosložek do leteckého petroleje (ve většině případů se jedná o tryskové palivo petrolejového typu fosilního původu).
3.4.16 OSTATNÍ PETROLEJ
Rafinovaný petrolejový destilát používaný v odvětvích jiných, než je letecká doprava. Destiluje v rozmezí teplot 150 °C a 300 °C.
3.4.17 PLYNOVÝ OLEJ/MOTOROVÁ NAFTA (DESTILOVANÝ TOPNÝ OLEJ)
Plynový olej/motorová nafta je primárně střední destilát destilující v rozmezí teplot 180 °C a 380 °C. Zahrnuje mísicí složky. K dispozici je několik druhů podle použití. Plynový olej/motorová nafta zahrnuje motorovou naftu pro silniční dopravu pro vznětové motory osobních a nákladních vozidel. Plynový olej/motorová nafta zahrnuje lehký topný olej pro průmyslové a obchodní využití, lodní motorovou naftu a motorovou naftu používanou v železniční dopravě, ostatní plynové oleje včetně těžkých plynových olejů, které destilují v rozmezí teplot 380 °C a 540 °C a které se používají jako petrochemické poloprodukty. Plynový olej/motorová nafta je agregátem produktů zahrnujícím smísené biosložky do motorové nafty (biosložky do motorové nafty v plynovém oleji/motorové naftě) a motorovou naftu bez biosložek.
3.4.17.1 Smísené biosložky do motorové nafty (biosložky do motorové nafty v plynovém oleji/motorové naftě)
Biosložky do motorové nafty, které byly přimíseny do plynového oleje/motorové nafty.
3.4.17.2 Motorová nafta bez biosložek
Zbývající část plynového oleje/motorové nafty – plynový olej/motorová nafta bez přimíchaných biosložek do motorové nafty (ve většině případů se jedná o plynový olej/motorovou naftu fosilního původu).
3.4.18 TOPNÝ OLEJ (TĚŽKÝ TOPNÝ OLEJ)
Všechny zbytkové (těžké) topné oleje (včetně těch, které byly získány smísením). Kinematická viskozita je vyšší než 10 cSt při 80 °C. Bod vzplanutí je vždy nad 50 °C a hustota je vždy vyšší než 0,90 kg/l. Topný olej je agregátem produktů zahrnujícím nízkosirný topný olej a vysokosirný topný olej.
3.4.18.1 Nízkosirný topný olej (LSFO)
Topný olej s obsahem síry nižším než 1 %.
3.4.18.2 Vysokosirný topný olej (HSFO)
Topný olej s obsahem síry 1 % nebo vyšším.
3.4.19 LAKOVÝ A TECHNICKÝ BENZIN
Lakový a technický benzin jsou definovány jako rafinované destilátové poloprodukty s destilačním rozsahem primární benzin/petrolej. Patří sem technický benzin (rovněž nazývaný SBP; lehké oleje destilující v rozmezí 30 °C a 200 °C v 7 nebo 8 druzích technického benzinu, v závislosti na tom, kde se v destilačním rozmezí provede řez – druhy jsou definovány podle teplotního rozdílu mezi 5 % objemem a 90 % objemem destilačních teplot, který není větší než 60 °C) a lakové benziny (technický benzin s bodem vzplanutí nad 30 °C a s destilačním rozmezím 135 °C až 200 °C).
3.4.20 MAZIVA
Uhlovodíky vyrobené z destilačních zbytků. Používají se zejména ke zmenšení tření mezi povrchy ložisek. Zahrnují všechny hotové třídy mazacích olejů, od vřetenového až po válcový olej a všechny ty, které se používají v mazadlech, motorových olejích a všech třídách základních mazacích olejů.
3.4.21 BITUMEN (ROPNÝ ASFALT A ASFALTOVÉ SMĚSI)
Tuhý, polotuhý nebo vazký uhlovodík s koloidní strukturou, hnědé až černé barvy, získávaný jako zbytek při destilaci surové ropy, vakuovou destilací ropných zbytků vzniklých při atmosférické destilaci. Bitumen se často označuje jako asfalt a používá se zejména při stavbě silnic a na střešní materiál. Zahrnuje zkapalněný a ředěný bitumen.
3.4.22 PARAFÍNOVÉ VOSKY
Jde o nasycené alifatické uhlovodíky. Jsou to zbytky extrahované při odparafinování mazacích olejů. Mají krystalickou strukturu, více či méně jemnou v závislosti na třídě. Jejich hlavní charakteristiky jsou následující: jsou bezbarvé, bez zápachu a průsvitné, s bodem tání nad 45 °C.
3.4.23 ROPNÝ KOKS
Černý tuhý vedlejší produkt získávaný hlavně krakováním a karbonizací poloproduktů získaných z ropy, zbytků z vakuové destilace, dehtů a smol v procesech, jako je prodloužené nebo fluidní koksování. Obsahuje zejména uhlík (90–95 %) a má nízký obsah popela. Používá se jako surovina do koksárenských pecí v ocelářském průmyslu, pro vytápění, pro výrobu elektrod a pro výrobu chemických látek. Dvěma nejdůležitějšími jakostními druhy jsou „zelený koks“ a „kalcinovaný koks“. Zahrnuje „katalyzátorový koks“, který se usadí na katalyzátoru během rafinačního procesu; tento koks není obnovitelný a obvykle se spálí jako rafinérské palivo.
3.4.24 OSTATNÍ PRODUKTY
Všechny ostatní produkty, které nejsou specifikovány výše, například: dehet a síra. Patří sem aromatické látky (např. BTX nebo benzen, toluen a xylen) a olefiny (např. propylen) produkované v rafinériích.
3.5 Obnovitelné zdroje energie a odpad
3.5.1 VODNÍ ENERGIE
Potenciální a kinetická energie vody přeměněná na elektřinu v hydroelektrárnách. Vodní zdroj energie je agregátem produktů zahrnujícím čistě vodní elektrárny, kombinované vodní elektrárny a čistě přečerpávací vodní elektrárny.
3.5.1.1 Čistě vodní elektrárny
Vodní elektrárny, které využívají pouze přímý přírodní přítok vody a nejsou schopny ukládat energii v podobě naakumulované vody (přečerpáváním vody do horní nádrže).
3.5.1.2 Kombinované vodní elektrárny
Vodní elektrárny s přírodním přítokem vody do horní nádrže, kdy veškerá zařízení nebo jejich část mohou být využita k přečerpání vody zpět do horní nádrže; elektřina se tak vyrábí využitím přírodního přítoku vody i toku vody, která byla předtím přečerpána z dolní nádrže do horní.
3.5.1.3 Čistě přečerpávací vodní elektrárny
Vodní elektrárny bez přírodního přítoku vody do horní nádrže; převážná většina vody, pomocí níž se vyrábí elektřina, byla předtím přečerpána z dolní nádrže do horní; vyjma dešťových a sněhových srážek.
3.5.2 GEOTERMÁLNÍ ENERGIE
Energie dostupná jako teplo vyzařované ze zemské kůry, obvykle ve formě horké vody nebo páry; nepatří sem teplo okolního prostředí zachycené tepelnými čerpadly se zemním zdrojem. Vyprodukovaná geotermální energie odpovídá rozdílu mezi entalpií, kterou má tekutina v okamžiku výstupu z vrtu, a entalpií, kterou má tekutina v okamžiku, kdy je čerpána zpět do vrtu.
3.5.3 SOLÁRNÍ ENERGIE
Solární energie je agregátem produktů zahrnujícím solární fotovoltaickou energii a solární termickou energii.
3.5.3.1 Solární fotovoltaická energie
Sluneční světlo přeměněné na elektřinu použitím solárních článků, které při vystavení světlu generují elektřinu. Vykáže se veškerá vyrobená elektřina (včetně malovýroby a off-gridových zařízení).
3.5.3.1.1 Střešní fotovoltaická energie
Vykáže se množství energie, která je vyrobena solárními fotovoltaickými panely umístěnými na strukturách budovy, jejichž hlavním účelem není výroba energie. Zahrnuje rovněž fotovoltaiku integrovanou do budov, kdy fotovoltaické panely nejsou umístěny na střeše, ale jsou například připojeny k budově. Solární FV panely se nepovažují za střešní, jsou-li umístěny na velké ploše na zemi a zabírají tak další prostor (např. zemědělské plochy).
3.5.3.1.2 Off-gridová elektřina
Off-gridová elektřina se vykáže podle definice v bodě 3.3.1 přílohy A.
3.5.3.2 Solární termická energie
Teplo ze slunečního záření (slunečního světla) využité k výrobě užitečné energie. Jsou zde zahrnuty například solární termické elektrárny a aktivní systémy pro výrobu teplé užitkové vody nebo pro vytápění budov. Vyrobená energie odpovídá teplu dostupnému pro teplonosné médium, tj. dopadající sluneční energii snížené o optické ztráty a ztráty v kolektorech. Nezahrne se zde solární energie zachycená pasivními systémy pro vytápění, chlazení a osvětlení budov; uvede se pouze solární energie související s aktivními systémy.
3.5.4 PŘÍLIVOVÁ, VLNOVÁ, OCEÁNSKÁ ENERGIE
Mechanická energie získaná z pohybu přílivu, vln nebo oceánských proudů a využitá k výrobě elektřiny.
3.5.5 VĚTRNÁ ENERGIE
Kinetická energie větru využitá pro výrobu elektřiny ve větrných turbínách. Větrná energie je agregátem produktů zahrnujícím větrnou energii na pevnině (on-shore) a větrnou energii na moři (off-shore).
3.5.5.1 Větrná energie na pevnině
Výroba elektřiny pomocí větrné energie na pevnině (vnitrozemí, včetně jezer a jiných vodních ploch nacházejících se ve vnitrozemí).
3.5.5.2 Větrná energie na moři
Výroba elektřiny pomocí větrné energie na moři (např. moře, oceán a umělé ostrovy). Pokud jde o výrobu elektřiny pomocí větrné energie na moři mimo teritoriální vody daného území, měla by se zohlednit všechna zařízení nacházející se ve výlučné ekonomické zóně dané země.
3.5.6 PRŮMYSLOVÝ ODPAD (NEOBNOVITELNÝ PODÍL)
Vykáže se odpad průmyslového neobnovitelného původu spálený přímo ve specifických zařízeních pro účely výroby užitečné energie. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti. Nezahrne se odpad spálený bez jakéhokoli energetického využití. Obnovitelný podíl průmyslového odpadu by se měl vykázat v té kategorii biopaliv, která mu popisem nejlépe odpovídá.
3.5.7 KOMUNÁLNÍ ODPAD:
Odpad produkovaný domácnostmi, nemocnicemi a terciárním sektorem (obecně veškerý odpad charakteru domovního odpadu) spálený přímo ve specifických zařízeních pro účely výroby užitečné energie. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti. Nezahrne se odpad spálený bez jakéhokoli energetického využití. Komunální odpad je agregátem produktů zahrnujícím obnovitelný komunální odpad a neobnovitelný komunální odpad.
3.5.7.1 Obnovitelný komunální odpad
Podíl komunálního odpadu, jenž je biologického původu.
3.5.7.2 Neobnovitelný komunální odpad
Podíl komunálního odpadu, jenž je nebiologického původu.
3.5.8 BIOPALIVA
Biopaliva jsou agregátem produktů zahrnujícím pevná biopaliva, bioplyn a kapalné biosložky. Do energetické statistiky se nezahrnují biopaliva použitá pro neenergetické účely (například dřevo použité pro stavební účely nebo jako nábytek, biomazivo pro mazání motoru či biobitumen použitý na silniční povrchy).
3.5.8.1 Pevná biopaliva
Jedná se o pevný organický, nefosilní materiál biologického původu (označovaný také jako biomasa), jenž může být použit jako palivo pro výrobu tepla nebo výrobu elektřiny. Pevná biopaliva jsou agregátem produktů zahrnujícím dřevěné uhlí, palivové dříví, dřevní odpad a vedlejší produkty, černý louh, bagasu, živočišný odpad, ostatní rostlinné látky a zbytky a obnovitelný podíl průmyslového odpadu.
3.5.8.1.1 Dřevěné uhlí
Dřevěné uhlí je průmyslově vyrobené palivo z pevných biopaliv – pevný zbytek destruktivní destilace a pyrolýzy dřeva a jiných rostlinných látek.
3.5.8.1.2 Palivové dříví, dřevní odpad a vedlejší produkty
Palivové dříví (ve formě polen, klestí, pelet nebo štěpků) získané z přírodních nebo obhospodařovaných lesů či solitérních stromů. Zahrne se jako palivo použitý dřevní odpad, u nějž byl zachován původní stav dřeva; zahrnou se i dřevěné pelety. Nezahrne se dřevěné uhlí a černý louh. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.1.2.1 Dřevěné pelety
Dřevěné pelety jsou válcovité výrobky aglomerované z dřevního odpadu slisováním.
3.5.8.1.3 Černý louh
Energie z výluhu se sníženou zásaditostí získaného z vyhnívacích nádrží při výrobě sulfátové nebo natronové buničiny potřebné pro výrobu papíru. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.1.4 Bagasa
Palivo získané z vláken, která zůstávají po extrakci šťávy při zpracování cukrové třtiny. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.1.5 Živočišný odpad
Energie z výkalů zvířat, zbytků masa a ryb, které se v suchém stavu používají přímo jako palivo. Nezahrne se odpad použitý v zařízeních pro anaerobní fermentaci. Topné plyny z těchto zařízení jsou zahrnuty v rámci bioplynů. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.1.6 Ostatní rostlinné látky a zbytky
Biopaliva, která nejsou uvedena jinde, a to včetně slámy, zeleninových slupek, skořápek podzemnice olejné, klestí z prořezávání stromů a křovin, olivových pokrutin a jiného odpadu vzniklého z činností v rámci péče o rostliny, obdělávání rostlin a jejich zpracování. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.1.7 Obnovitelný podíl průmyslového odpadu
Pevný obnovitelný podíl průmyslového odpadu spálený přímo ve specifických zařízeních pro účely výroby užitečné energie (například, ale nejen, podíl přírodního kaučuku v pryžovém odpadu – použitých pneumatikách (kategorie odpadu 07.3) nebo podíl přírodních vláken v textilním odpadu (kategorie odpadu 07.6), podle vymezení kategorií odpadu v nařízení (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů). Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti.
3.5.8.2 Bioplyn
Plyn složený převážně z methanu a oxidu uhličitého vzniklý anaerobní digescí biomasy nebo termickými procesy z biomasy, včetně biomasy v odpadech. Množství použitého paliva by mělo být vykázáno podle výhřevnosti. Bioplyn je agregátem produktů zahrnujícím skládkový plyn, splaškový bahenní plyn, ostatní bioplyny z anaerobní digesce a bioplyny z termických procesů.
3.5.8.2.1 Skládkový plyn
Bioplyn vzniklý z anaerobní digesce skládkových odpadů.
3.5.8.2.2 Splaškový bahenní plyn
Bioplyn vzniklý anaerobní fermentací kalu z čistíren odpadních vod.
3.5.8.2.3 Ostatní bioplyny z anaerobní digesce
Bioplyn vzniklý anaerobní fermentací kejdy a odpadů na jatkách, v pivovarech a jiných zemědělsko-potravinářských odvětvích.
3.5.8.2.4 Bioplyny z termických procesů
Bioplyn vzniklý z termických procesů (zplyňováním nebo pyrolýzou) biomasy.
3.5.8.3 Kapalné biosložky
Tato kategorie zahrnuje všechna kapalná paliva přírodního původu (např. vyrobená z biomasy a/nebo biologicky rozložitelné složky odpadů), vhodná k mísení s kapalnými palivy fosilního původu nebo k jejich nahrazení. Do množství kapalných biosložek vykázaných v této kategorii by se měla zahrnout množství čistých biosložek, která nebyla smísena s fosilními palivy. V konkrétním případě dovozu a vývozu kapalných biosložek je relevantní pouze obchod s množstvím, které nebylo smíseno s pohonnými hmotami pro dopravu (tj. v jejich čisté formě); obchod s kapalnými biosložkami smísenými s pohonnými hmotami pro dopravu by se měl vykazovat v kategorii ropy. Vykážou se pouze kapalné biosložky použité pro energetické účely – spálené přímo, nebo smísené s fosilními palivy. Kapalné biosložky jsou agregátem produktů zahrnujícím biosložky do motorového benzinu, biosložky do motorové nafty, biosložky do leteckého petroleje a ostatní kapalné biosložky.
3.5.8.3.1 Biosložky do motorového benzinu
Kapalné biosložky vhodné k mísení s motorovým benzinem fosilního původu nebo k jeho nahrazení.
3.5.8.3.1.1 Bioethanol
Ethanol jako součást biosložek do motorového benzinu.
3.5.8.3.2 Biosložky do motorové nafty
Kapalné biosložky vhodné k mísení s plynovým olejem/motorovou naftou fosilního původu nebo k jejich nahrazení.
3.5.8.3.3 Biosložky do leteckého petroleje
Kapalné biosložky vhodné k mísení s leteckým petrolejem fosilního původu nebo k jeho nahrazení.
3.5.8.3.4 Ostatní kapalné biosložky
Kapalné biosložky, které nejsou zahrnuty v žádné z předchozích kategorií.
3.5.9 TEPLO OKOLNÍHO PROSTŘEDÍ
Tepelná energie na užitečné teplotní úrovni extrahovaná (zachycená) pomocí tepelných čerpadel, která ke své funkci potřebují elektřinu nebo jinou pomocnou energii. Tato tepelná energie může být uložena v okolním ovzduší, pod pevným zemským povrchem nebo v povrchových vodách. Hodnoty by se měly vykazovat s použitím stejné metodiky, jaká se používá k vykazování tepelné energie zachycené tepelnými čerpadly podle směrnice 2009/28/ES a směrnice (EU) 2018/2001, avšak musí být zahrnuta všechna tepelná čerpadla bez ohledu na jejich výkon.
3.6 Vodík
Musí se vykázat vodík použitý jako vstupní surovina, palivo nebo nosič/úložiště energie. Vykáže se veškerý vodík bez ohledu na to, zda je prodán či neprodán. Je-li vodík součástí směsi, měl by se vykázat pouze v případě, že je hlavní složkou s vysokým stupněm čistoty.
PŘÍLOHA B
ROČNÍ ENERGETICKÉ STATISTIKY
Tato příloha popisuje rozsah, jednotky, vykazované (sledované) období, četnost, lhůty a způsoby předávání při ročním sběru energetických statistik.
Není-li stanoveno jinak, následující ustanovení se vztahují na všechny soubory údajů uvedené v této příloze:
Vykazované (sledované) období: Vykazovaným (sledovaným) obdobím pro uváděné údaje bude kalendářní rok (od 1. ledna do 31. prosince), počínaje referenčním rokem 2022.
Četnost: Údaje by se měly vykazovat za každý rok.
Lhůta pro předání údajů: Není-li stanoveno jinak, měly by být údaje předloženy do 31. října roku následujícího po vykazovaném (sledovaném) roce.
Formát pro předávání údajů: Údaje by měly být předány ve formátu odpovídajícím náležitému standardu pro výměnu údajů stanovenému Eurostatem.
Způsob předávání: Údaje by se měly zasílat nebo nahrávat elektronickými prostředky do jednotného kontaktního místa Eurostatu pro údaje.
Pojmy, pro které tato příloha neobsahuje vysvětlení, jsou vysvětleny v příloze A.
1. TUHÁ FOSILNÍ PALIVA A VYROBENÉ PLYNY
1.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tento sběr údajů na všechny energetické produkty uvedené v příloze A kapitole 3.1. UHLÍ (tuhá fosilní paliva a vyrobené plyny).
1.2 Seznam agregátů
Za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě se musí vykázat níže vyjmenované agregáty, není-li stanoveno jinak.
1.2.1 Dodávky
1.2.1.1 Produkce
1.2.1.1.1 Hlubinná těžba
Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí a lignit.
1.2.1.1.2 Povrchová těžba
Vztahuje se jen na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí, sub-bituminózní uhlí a lignit.
1.2.1.2 Příjmy z ostatních zdrojů
Sestává ze dvou složek:
1.2.1.3 Příjmy z ostatních zdrojů: z ropných produktů
Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické), sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu a ropnou břidlici a ropné písky.
1.2.1.4 Příjmy z ostatních zdrojů: ze zemního plynu
Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické), sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu a ropnou břidlici a ropné písky.
1.2.1.5 Příjmy z ostatních zdrojů: z obnovitelných zdrojů
Nevztahuje se na antracit, koksovatelné uhlí, ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické), sub-bituminózní uhlí, lignit, rašelinu, ropnou břidlici a ropné písky.
1.2.1.6 Dovoz
1.2.1.7 Vývoz
1.2.1.8 Mezinárodní námořní zásobníky
1.2.1.9 Změna stavu zásob
1.2.2 transformační sektor
1.2.2.1 Veřejné elektrárny
1.2.2.2 Veřejné teplárny
1.2.2.3 Veřejné výtopny
1.2.2.4 Závodní elektrárny
1.2.2.5 Závodní teplárny
1.2.2.6 Závodní výtopny
1.2.2.7 Černouhelné briketárny
1.2.2.8 Koksovny
1.2.2.9 Hnědouhelné/rašelinové briketárny
1.2.2.10 Plynárny
1.2.2.11 Vysoké pece
1.2.2.12 Zkapalňování uhlí
1.2.2.13 Pro smíšený zemní plyn
1.2.2.14 Jinde neuvedené – Transformace
1.2.3 Energetický sektor
1.2.3.1 Elektrárny, teplárny a výtopny
1.2.3.2 Uhelné doly
1.2.3.3 Černouhelné briketárny
1.2.3.4 Koksovny
1.2.3.5 Hnědouhelné/rašelinové briketárny
1.2.3.6 Plynárny
1.2.3.7 Vysoké pece
1.2.3.8 Rafinérie ropy
1.2.3.9 Zkapalňování uhlí
1.2.3.10 Jinde neuvedené – Energie
1.2.4 PŘENOSOVÉ A DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
1.2.5 Neenergetické užití
1.2.5.1 Průmysl, transformační sektor a energetický sektor
Neenergetické užití ve všech průmyslových, transformačních a energetických subsektorech, např. uhlí použité pro výrobu methanolu nebo amoniaku.
1.2.5.1.1 Chemický a petrochemický průmysl
Oddíly 20 a 21 NACE Rev. 2; neenergetické užití uhlí zahrnuje použití jako vstupní surovina pro výrobu hnojiv a jako vstupní surovina pro ostatní petrochemické produkty.
1.2.5.2 Sektor dopravy
Neenergetické užití ve všech odvětvích dopravy.
1.2.5.3 Ostatní sektory
Neenergetické užití v obchodu a veřejných službách, domácnostech, zemědělství a v ostatních jinde neuvedených.
1.2.6 Konečná spotřeba energie – Průmysl
1.2.6.1 Hutnictví železa
1.2.6.2 Chemický a petrochemický průmysl
1.2.6.3 Hutnictví neželezných kovů
1.2.6.4 Výroba nekovových minerálních výrobků
1.2.6.5 Dopravní zařízení
1.2.6.6 Strojírenství
1.2.6.7 Těžební průmysl
1.2.6.8 Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
1.2.6.9 Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
1.2.6.10 Dřevařský a dřevozpracující průmysl
1.2.6.11 Stavebnictví
1.2.6.12 Textilní a kožedělný průmysl
1.2.6.13 Jinde neuvedené – Průmysl
1.2.7 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy
1.2.7.1 Železniční doprava
1.2.7.2 Vnitrostátní plavba
1.2.7.3 Jinde neuvedené – Doprava
1.2.8 Konečná spotřeba energie – Ostatní sektory
1.2.8.1 Obchod a veřejné služby
1.2.8.2 Domácnosti
1.2.8.3 Zemědělství
1.2.8.4 Lesnictví
1.2.8.5 Rybolov
1.2.8.6 Jinde neuvedené – Ostatní
1.2.9 Dovoz podle země původu A vývoz podle země určení
Dovoz by se měl vykázat podle země původu a vývoz podle země určení. Vztahuje se na antracit, černé uhlí koksovatelné, ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické), sub-bituminózní uhlí, lignit, černouhelné brikety, koks černouhelný metalurgický, černouhelný dehet, hnědouhelné brikety, rašelinu, rašelinové produkty, ropnou břidlici a ropné písky.
1.2.10 VÝHŘEVNOSTI
Vztahuje se na antracit, černé uhlí koksovatelné, ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické), sub-bituminózní uhlí, lignit, černouhelné brikety, koks černouhelný metalurgický, koks černouhelný plynárenský, černouhelný dehet, hnědouhelné brikety, rašelinu, rašelinové produkty, ropnou břidlici a ropné písky.
Vykáže se jak spalné teplo, tak výhřevnost paliva, a to za níže uvedené agregáty:
1.2.10.1 Produkce
1.2.10.2 Dovoz
1.2.10.3 Vývoz
1.2.10.4 Použité v koksovnách
1.2.10.5 Použité ve vysokých pecích
1.2.10.6 Použité ve veřejných elektrárnách, teplárnách a výtopnách
1.2.10.7 Použité v průmyslu
1.2.10.8 Pro ostatní účely
1.3 Jednotky měření
Vykázaná množství musí být uvedena v kt (v kilotunách), s výjimkou vyrobených plynů (energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn, ostatní získávané plyny), kdy se vykázané množství uvede v TJ spalného tepla (v terajoulech podle spalného tepla).
Výhřevnost musí být uvedena v MJ/t (v megajoulech na tunu).
1.4 Výjimky
Nepoužijí se.
2. ZEMNÍ PLYN
2.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká vykazování údajů za zemní plyn.
2.2 Seznam agregátů
Za zemní plyn se musí vykázat níže uvedené agregáty.
2.2.1 Dodavatelský sektor
Vykázaná množství za dodavatelský sektor musí být vyjádřená jak v objemových, tak v energetických jednotkách, a musí zahrnovat spalné teplo a výhřevnost.
2.2.1.1 Domácí produkce
Zahrnuje produkci na moři (offshore).
2.2.1.1.1 „Doprovodný“ plyn (zemní plyn naftový)
Zemní plyn produkovaný ve spojení se surovou ropou.
2.2.1.1.2 „Nedoprovodný“ plyn (zemní plyn karbonský)
Zemní plyn pocházející z polí produkujících uhlovodíky pouze v plynné formě.
2.2.1.1.3 Důlní plyn
Methan produkovaný v uhelných dolech nebo z uhelných ložisek, odvedený na povrch a spotřebovaný v šachtách nebo přenášený plynovodem ke spotřebitelům.
2.2.1.2 Příjmy z ostatních zdrojů
2.2.1.2.1 Příjmy z ostatních zdrojů: z ropy a ropných produktů
2.2.1.2.2 Příjmy z ostatních zdrojů: z uhlí
2.2.1.2.3 Příjmy z ostatních zdrojů: z obnovitelných zdrojů
2.2.1.3 Dovoz
2.2.1.4 Vývoz
2.2.1.5 Mezinárodní námořní zásobníky
2.2.1.6 Změna stavu zásob
2.2.1.7 Domácí spotřeba (zjištěná)
2.2.1.8 Vytěžitelný plyn
Počáteční a konečné zásoby by měly být uvedeny zvlášť jako zásoby na území státu a zásoby držené v zahraničí. „Zásobami“ se rozumí množství plynu, jež je k dispozici pro dodávky během každého vstupního-výstupního cyklu. Jedná se o vytěžitelný zemní plyn skladovaný ve speciálních skladovacích zařízeních (vyčerpaná plynová nebo ropná pole, vodonosné vrstvy, vytěžené solné prostory, smíšené kaverny nebo jiné) a také skladovaný zkapalněný zemní plyn. Neměl by se zahrnovat pracovní polštář. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.
2.2.1.9 Plyn vypouštěný do atmosféry
Objem plynu uvolněného do vzduchu v místě produkce nebo v zařízení na zpracování plynu. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.
2.2.1.10 Plyn spalovaný bez využití
Objem plynu spáleného bez využití v místě produkce nebo v zařízení na zpracování plynu. Požadavek na vykazování výhřevnosti se zde neuplatňuje.
2.2.2 Transformační sektor
2.2.2.1 Veřejné elektrárny
2.2.2.2 Závodní elektrárny
2.2.2.3 Veřejné teplárny
2.2.2.4 Závodní teplárny
2.2.2.5 Veřejné výtopny
2.2.2.6 Závodní výtopny
2.2.2.7 Plynárny
2.2.2.8 Koksovny
2.2.2.9 Vysoké pece
2.2.2.10 Plyn na kapaliny
2.2.2.11 Neuvedené – Transformace
2.2.3 Energetický sektor
2.2.3.1 Uhelné doly
2.2.3.2 Těžba ropy a plynu
2.2.3.3 Vstupy do rafinérií ropy
2.2.3.4 Koksovny
2.2.3.5 Vysoké pece
2.2.3.6 Plynárny
2.2.3.7 Elektrárny, teplárny a výtopny
2.2.3.8 Zkapalňování (LNG) nebo zpětné zplyňování
2.2.3.9 Plyn na kapaliny
2.2.3.10 Jinde neuvedené – Energie
2.2.4 PŘENOSOVÉ ZTRÁTY
2.2.5 DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
2.2.6 Sektor dopravy
Konečná spotřeba energie a konečná neenergetická spotřeba by měly být uvedeny zvlášť za níže uvedené agregáty.
2.2.6.1 Silniční doprava
2.2.6.2 Potrubní doprava
2.2.6.3 Vnitrostátní plavba
2.2.6.4 Jinde neuvedené – Doprava
2.2.7 Průmysl
Konečná spotřeba energie a konečná neenergetická spotřeba by měly být uvedeny zvlášť za následující agregáty.
2.2.7.1 Hutnictví železa
2.2.7.2 Chemický a petrochemický průmysl
2.2.7.3 Hutnictví neželezných kovů
2.2.7.4 Výroba nekovových minerálních výrobků
2.2.7.5 Dopravní zařízení
2.2.7.6 Strojírenství
2.2.7.7 Těžební průmysl
2.2.7.8 Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
2.2.7.9 Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
2.2.7.10 Dřevařský a dřevozpracující průmysl
2.2.7.11 Stavebnictví
2.2.7.12 Textilní a kožedělný průmysl
2.2.7.13 Jinde neuvedené – Průmysl
2.2.8 Ostatní sektory
Konečná spotřeba energie a konečná neenergetická spotřeba by měly být uvedeny zvlášť za následující agregáty.
2.2.8.1 Obchod a veřejné služby
2.2.8.2 Domácnosti
2.2.8.3 Zemědělství
2.2.8.4 Lesnictví
2.2.8.5 Rybolov
2.2.8.6 Jinde neuvedené – Ostatní
2.2.9 DOVOZ PODLE ZEMĚ PŮVODU A VÝVOZ PODLE ZEMĚ URČENÍ
Mělo by být uvedeno jak množství zemního plynu celkem, tak jeho příslušná část LNG, podle země původu u dovozu a podle země určení u vývozu.
2.2.10 Skladovací kapacity plynu
Vykáže se zvlášť jako skladovací zařízení pro plyn v plynném skupenství a jako terminály LNG (ty se dále rozlišují na dovozní terminály LNG nebo vývozní terminály LNG).
2.2.10.1 Název
Název místa skladovacího zařízení nebo terminálu LNG.
2.2.10.2 Typ (pouze u skladovacích zařízení pro plyn v plynném skupenství)
Typ skladování, jako např. vyčerpané plynové pole, vodonosná vrstva, solná kaverna atd.
2.2.10.3 Provozní kapacita
V případě skladovacích zařízení pro plyn v plynném skupenství: celková skladovací kapacita plynu bez pracovního polštáře. Pracovní polštář je celkový objem plynu, jehož je zapotřebí jako trvalé zásoby pro udržení přiměřeného tlaku v podzemních skladovacích nádržích a výtlaku po celý výstupní cyklus.
V případě terminálů LNG: celková skladovací kapacita plynu vyjádřená jako ekvivalent plynu v plynném skupenství.
2.2.10.4 Špičkový výkon
Maximální míra, při které může být plyn čerpán z příslušného skladovacího prostoru; odpovídá maximální použitelné kapacitě.
2.2.10.5 Kapacita pro zpětné zplyňování nebo zkapalňování (pouze u terminálů LNG)
Kapacita pro zpětné zplyňování se musí vykázat u dovozních terminálů a kapacita pro zkapalňování se musí vykázat u vývozních terminálů.
2.3 Jednotky měření
Množství zemního plynu by se mělo vyjádřit energetickým obsahem, tj. v TJ podle spalného tepla. Pokud se požadují fyzická množství, jednotka se uvádí v 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa).
Výhřevnost by se měla vykázat v kJ/m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa).
Provozní kapacita by měla být uvedena v 106 m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa).
Špičkový výkon, kapacita pro zpětné zplyňování a pro zkapalňování by měly být uvedeny v 106 m3/den za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa).
3. ELEKTŘINA A TEPLO
3.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká tepla a elektřiny.
3.2 Seznam agregátů
Za teplo a elektřinu by se měly vykázat níže uvedené agregáty, není-li stanoveno jinak.
3.2.1 VÝROBA ELEKTŘINY A TEPLA
Následující zvláštní definice se vztahují na agregáty za elektřinu a teplo uvedené v této kapitole:
Agregáty podle bodů 3.2.1.1 až 3.2.1.11 se vykážou zvlášť za výrobce s hlavní činností a za závodní výrobce. U obou těchto typů výrobců musí být hrubá i čistá výroba elektřiny a hrubá i čistá výroba tepla vykázány v příslušných případech zvlášť za elektrárny, za výtopny a za teplárny. U hrubé elektřiny vyrobené v kogeneračních jednotkách by se měla vykázat podkategorie elektřiny vyrobené v plně kogeneračním režimu. U čistého tepla vyrobeného v kogeneračních jednotkách by se vlastní spotřeba tepla měla vykázat jako samostatná položka.
3.2.1.1 Jaderná energie
3.2.1.2 Vodní energie (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.1.3 Geotermální energie
3.2.1.4 Solární energie
3.2.1.5 Přílivová, vlnová, oceánská energie (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.1.6 Větrná energie (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.1.7 Paliva
Paliva schopná vznícení nebo hoření, tj. reakcí s kyslíkem produkují výrazný nárůst teploty, a spalovaná přímo pro výrobu elektřiny nebo tepla.
3.2.1.8 Tepelná čerpadla (vztahuje se jen na teplo)
3.2.1.9 Elektrické kotle (vztahuje se jen na teplo)
3.2.1.10 Teplo z chemických procesů
Teplo pocházející z procesů bez vstupní energie, jako je chemická reakce. Nezahrnuje odpadní teplo pocházející z energetických procesů, které by se mělo uvést jako teplo vyráběné z příslušného paliva.
3.2.1.11 Ostatní zdroje
3.2.2 Dodávky
U bodů 3.2.2.1 a 3.2.2.2 by měla vykázaná množství odpovídat hodnotám vykázaným u agregátů podle bodů 3.2.1.1 až 3.2.1.11.
3.2.2.1 Hrubá výroba celkem
3.2.2.2 Čistá výroba celkem
3.2.2.3 Dovoz
Množství elektřiny se považují za dovezená nebo vyvezená, překročila-li politické hranice země, ať už byla, nebo nebyla celně odbavena. Pokud je elektřina přepravována přes území země, mělo by být toto množství vykázáno jako dovoz i jako vývoz.
3.2.2.4 Vývoz
Viz vysvětlení v bodě 3.2.2.3 „Dovoz“.
3.2.2.5 Mezinárodní námořní zásobníky
3.2.2.6 Použité v tepelných čerpadlech (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.2.7 Použité v elektrických kotlích (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.2.8 Použité v přečerpávacích vodních elektrárnách – čistě přečerpávacích vodních elektrárnách (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.2.9 Použité v přečerpávacích vodních elektrárnách – kombinovaných vodních elektrárnách (vztahuje se jen na elektřinu)
3.2.2.10 Použité při výrobě elektřiny (vztahuje se jen na teplo)
3.2.3 PŘENOSOVÉ ZTRÁTY
3.2.4 DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
3.2.5 KONEČNÁ SPOTŘEBA ENERGIE – Sektor dopravy
Konečná spotřeba energie a konečná neenergetická spotřeba by měly být uvedeny zvlášť za následující agregáty.
3.2.5.1 Železniční doprava
3.2.5.2 Potrubní doprava
3.2.5.3 Silniční doprava
3.2.5.4 Vnitrostátní plavba
3.2.5.5 Jinde neuvedené – Doprava
3.2.6 KONEČNÁ SPOTŘEBA ENERGIE – OSTATNÍ SEKTORY
3.2.6.1 Obchod a veřejné služby
3.2.6.2 Domácnosti
3.2.6.3 Zemědělství
3.2.6.4 Lesnictví
3.2.6.5 Rybolov
3.2.6.6 Jinde neuvedené – Ostatní
3.2.7 ENERGETICKÝ SEKTOR
Nezahrnuje vlastní použití (spotřebu) v zařízeních, a to pro přečerpávací vodní elektrárny, tepelná čerpadla a elektrické kotle.
3.2.7.1 Uhelné doly
3.2.7.2 Těžba ropy a plynu
3.2.7.3 Černouhelné briketárny
3.2.7.4 Koksovny
3.2.7.5 Hnědouhelné/rašelinové briketárny
3.2.7.6 Plynárny
3.2.7.7 Vysoké pece
3.2.7.8 Rafinérie ropy
3.2.7.9 Jaderný průmysl
3.2.7.10 Zařízení na zkapalňování uhlí
3.2.7.11 Zařízení na zkapalňování (LNG)/zařízení na zpětné zplyňování
3.2.7.12 Zařízení na zplyňování (bioplyn)
3.2.7.13 Plyn na kapaliny
3.2.7.14 Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí
3.2.7.15 Jinde neuvedené – Energie
3.2.8 PRŮMYSL
3.2.8.1 Hutnictví železa
3.2.8.2 Chemický a petrochemický průmysl
3.2.8.3 Hutnictví neželezných kovů
3.2.8.4 Výroba nekovových minerálních výrobků
3.2.8.5 Dopravní zařízení
3.2.8.6 Strojírenství
3.2.8.7 Těžební průmysl
3.2.8.8 Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
3.2.8.9 Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
3.2.8.10 Dřevařský a dřevozpracující průmysl
3.2.8.11 Stavebnictví
3.2.8.12 Textilní a kožedělný průmysl
3.2.8.13 Jinde neuvedené – Průmysl
3.2.9 DOVOZ A VÝVOZ
Vykáže se dovoz množství elektřiny a tepla podle země původu a jejich vývoz podle země určení. Viz vysvětlení v bodě 3.2.2.3 „Dovoz“.
3.2.10 Čistá výroba od závodních výrobců
Čistá výroba elektřiny a čistá výroba tepla od závodních výrobců by se měly vykázat zvlášť za elektrárny, za výtopny a za teplárny pro tato zařízení nebo činnosti:
3.2.10.1 Energetický sektor: Uhelné doly
3.2.10.2 Energetický sektor: Těžba ropy a plynu
3.2.10.3 Energetický sektor: Černouhelné briketárny
3.2.10.4 Energetický sektor: Koksovny
3.2.10.5 Energetický sektor: Hnědouhelné/rašelinové briketárny
3.2.10.6 Energetický sektor: Plynárny
3.2.10.7 Energetický sektor: Vysoké pece
3.2.10.8 Energetický sektor: Rafinérie ropy
3.2.10.9 Energetický sektor: Zařízení na zkapalňování uhlí
3.2.10.10 Energetický sektor: Zařízení na zkapalňování (LNG)/zařízení na zpětné zplyňování
3.2.10.11 Energetický sektor: Zařízení na zplyňování (bioplyn)
3.2.10.12 Energetický sektor: Plyn na kapaliny
3.2.10.13 Energetický sektor: Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí
3.2.10.14 Energetický sektor: Jinde neuvedené – Energie
3.2.10.15 Průmysl: Hutnictví železa
3.2.10.16 Průmysl: Chemický a petrochemický průmysl
3.2.10.17 Průmysl: Hutnictví neželezných kovů
3.2.10.18 Průmysl: Výroba nekovových minerálních výrobků
3.2.10.19 Průmysl: Dopravní zařízení
3.2.10.20 Průmysl: Strojírenství
3.2.10.21 Průmysl: Těžební průmysl
3.2.10.22 Průmysl: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
3.2.10.23 Průmysl: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
3.2.10.24 Průmysl: Dřevařský a dřevozpracující průmysl
3.2.10.25 Průmysl: Stavebnictví
3.2.10.26 Průmysl: Textilní a kožedělný průmysl
3.2.10.27 Průmysl: Jinde neuvedené – Průmysl
3.2.10.28 Sektor dopravy: Železniční doprava
3.2.10.29 Sektor dopravy: Potrubní doprava
3.2.10.30 Sektor dopravy: Silniční doprava
3.2.10.31 Sektor dopravy: Jinde neuvedené – Doprava
3.2.10.32 Ostatní sektory: Domácnosti
3.2.10.33 Ostatní sektory: Obchod a veřejné služby
3.2.10.34 Ostatní sektory: Zemědělství/lesnictví
3.2.10.35 Ostatní sektory: Rybolov
3.2.10.36 Ostatní sektory: Jinde neuvedené – Ostatní
3.2.11 ČISTÁ VÝROBA ELEKTŘINY PODLE JEDNOTLIVÝCH SEKTORŮ
Čistá výroba elektřiny celkem a ta její část, která je vlastní spotřebou (bez rozlišení mezi veřejnými elektrárnami a závodními elektrárnami), se musí vykázat samostatně za domácnosti, obchod a veřejné služby, energetický sektor, průmysl a ostatní sektory za každou z níže uvedených skupin paliv:
3.2.11.1 Solární fotovoltaické panely
3.2.11.2 Pevná, kapalná a plynná biopaliva
3.2.11.3 Ostatní obnovitelné zdroje
3.2.11.4 Zemní plyn
3.2.11.5 Ostatní (neobnovitelné zdroje)
3.2.12 Hrubá výroba elektřiny a tepla z paliv
Hrubé množství vyrobené elektřiny, prodané teplo a použitá množství paliv včetně jejich příslušné celkové energie z paliv uvedených níže musí být vykázány zvlášť za výrobce s hlavní činností a za závodní výrobce. U obou těchto typů výrobců musí být výroba elektřiny a tepla vykázána v příslušných případech zvlášť za elektrárny, za výtopny a za teplárny.
3.2.12.1 Antracit
3.2.12.2 Černé uhlí koksovatelné
3.2.12.3 Ostatní bituminózní uhlí (černé uhlí energetické)
3.2.12.4 Sub-bituminózní uhlí
3.2.12.5 Lignit
3.2.12.6 Rašelina
3.2.12.7 Brikety černouhelné
3.2.12.8 Koks černouhelný metalurgický
3.2.12.9 Koks černouhelný plynárenský
3.2.12.10 Dehet černouhelný
3.2.12.11 BKB (brikety hnědouhelné)
3.2.12.12 Energoplyn (generátorový plyn)
3.2.12.13 Koksárenský plyn
3.2.12.14 Vysokopecní kychtový plyn
3.2.12.15 Ostatní získávané plyny
3.2.12.16 Rašelinové produkty
3.2.12.17 Ropná břidlice a ropné písky
3.2.12.18 Surová ropa
3.2.12.19 NGL
3.2.12.20 Rafinérský plyn
3.2.12.21 LPG
3.2.12.22 Primární benzin (naphtha)
3.2.12.23 Tryskové palivo petrolejového typu (letecký petrolej)
3.2.12.24 Ostatní petrolej
3.2.12.25 Plynový olej/motorová nafta
3.2.12.26 Topný olej
3.2.12.27 Bitumen (ropný asfalt a asfaltové směsi)
3.2.12.28 Ropný koks
3.2.12.29 Ostatní ropné produkty
3.2.12.30 Zemní plyn
3.2.12.31 Průmyslový odpad
3.2.12.32 Obnovitelný komunální odpad
3.2.12.33 Neobnovitelný komunální odpad
3.2.12.34 Pevná biopaliva
3.2.12.35 Bioplyny
3.2.12.36 Biosložky do motorové nafty
3.2.12.37 Biosložky do motorového benzinu
3.2.12.38 Ostatní kapalné biosložky
3.2.13 Čistý maximální elektrický výkon
Výkon by se měl vykázat ke dni 31. prosince příslušného vykazovaného (sledovaného) roku a za níže uvedená paliva. Zahrnuje elektrický výkon elektráren i tepláren. Čistý maximální elektrický výkon musí být uveden jak za výrobce s hlavní činností, tak za závodní výrobce. Jedná se o součet čistých maximálních výkonů všech stanic, které jsou zohledňovány jednotlivě po celou dobu daného období provozu. Obdobím provozu se pro účely této statistiky rozumí nepřetržitý provoz: v praxi 15 nebo více hodin denně. Čistý maximální výkon je maximální výkon považovaný za výlučně činný výkon, který lze nepřetržitě dodávat při plném provozu elektrárny na výstupu do sítě.
3.2.13.1 Jaderná energie
3.2.13.2 Čistě vodní elektrárny
3.2.13.3 Kombinované vodní elektrárny
3.2.13.4 Čistě přečerpávací vodní elektrárny
3.2.13.5 Geotermální energie
3.2.13.6 Solární fotovoltaická energie
3.2.13.7 Solární termická energie
3.2.13.8 Přílivová, vlnová, oceánská energie
3.2.13.9 Větrná energie
3.2.13.10 Paliva
3.2.13.10.1 Způsob výroby: pára
3.2.13.10.2 Způsob výroby: vnitřní spalování
3.2.13.10.3 Způsob výroby: plynová turbína
3.2.13.10.4 Způsob výroby: kombinovaný cyklus
3.2.13.10.5 Způsob výroby: ostatní
3.2.13.11 Ostatní zdroje
3.2.14 Čistý maximální elektrický výkon paliv
Čistý maximální elektrický výkon paliv se musí uvést jak za výrobce s hlavní činností a závodní výrobce, tak zvlášť za každý typ jednotky na jeden druh paliva nebo jednotky na více druhů paliva uvedené níže. Systémy na více druhů paliva zahrnují pouze jednotky, které dokáží spalovat více než jeden druh paliva nepřetržitě. Stanice, které mají oddělené jednotky, které používají různá paliva, by se měly rozdělit do příslušných kategorií jednotek na jeden druh paliva. U všech kategorií jednotek na více druhů paliva se musí připojit informace o typu paliva, které se použilo jako primární a které jako alternativní.
3.2.14.1 Jednotky na jeden druh paliva (všechny kategorie primárních paliv)
3.2.14.2 Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná paliva
3.2.14.3 Jednotky na více druhů paliva, tuhá paliva a zemní plyn
3.2.14.4 Jednotky na více druhů paliva, kapalná paliva a zemní plyn
3.2.14.5 Jednotky na více druhů paliva, tuhá a kapalná paliva a zemní plyn
3.2.15 NOVĚ INSTALOVANÝ A ODSTAVENÝ ELEKTRICKÝ VÝKON
Nově instalovaný výkon je čistý maximální elektrický výkon výrobní jednotky, která byla zprovozněna v referenčním roce. Odstavený výkon je čistý maximální elektrický výkon, který v referenčním roce již není v provozu.
U všech paliv uvedených v bodech 3.2.13 a 3.2.14 by se měl za referenční rok vykázat nově instalovaný a odstavený výkon.
3.2.16 BATERIE
Skladovací kapacita nebo energetická kapacita baterie je celkové množství energie, které baterie může skladovat. Kapacita jmenovitého výkonu je maximální rychlost vybití, které může baterie dosáhnout při plném nabití. Níže uvedené informace by se měly vykázat u baterií, které jsou připojeny k rozvodné síti a používané jako skladovací/stabilizační prvek. Vykazují se pouze baterie se skladovací kapacitou 1 MWh nebo více a pouze toky energie do a z rozvodné sítě.
3.2.16.1 Skladovací kapacita baterií
3.2.16.2 Kapacita jmenovitého výkonu
3.2.16.3 Elektrická energie dodaná z baterií do rozvodné sítě
3.2.16.4 Elektrická energie z rozvodné sítě použitá na dobití baterií
Každý z výše uvedených údajů by měl být rozčleněn do následujících skupin podle objemu skladovací kapacity:
3.3 Jednotky měření
Elektřina by měla být uvedena v GWh (v gigawatthodinách), teplo v TJ (v terajoulech) a výkon v MW (v megawattech). U baterií by se měla skladovací kapacita vykazovat v MWh a kapacita jmenovitého výkonu v MW.
Pokud mají být vykázány údaje za jiná paliva, použijí se jednotky, které jsou definovány v příslušných kapitolách této přílohy.
4. ROPA A ROPNÉ PRODUKTY
4.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tento sběr údajů na všechny energetické produkty uvedené v příloze A kapitole 3.4. ROPA (surová ropa a ropné produkty)
4.2 Seznam agregátů
Za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě by se měly vykázat níže vyjmenované agregáty, není-li stanoveno jinak.
4.2.1 Dodávky surové ropy, NGL, rafinérských poloproduktů, aditiv a jiných uhlovodíků
Za surovou ropu, NGL, rafinérské poloprodukty, aditiva/oxygenáty, biosložky v aditivech/oxygenátech a jiné uhlovodíky by se měly vykázat níže uvedené agregáty:
4.2.1.1 Domácí produkce
Nevztahuje se na rafinérské poloprodukty a na biosložky.
4.2.1.2 Příjmy z ostatních zdrojů:
Nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérské poloprodukty.
4.2.1.2.1 Příjmy z ostatních zdrojů: z uhlí
4.2.1.2.2 Příjmy z ostatních zdrojů: ze zemního plynu
4.2.1.2.3 Příjmy z ostatních zdrojů: z obnovitelných zdrojů
4.2.1.2.4 Příjmy z ostatních zdrojů: z vodíku
4.2.1.3 Zpětné toky z petrochemického průmyslu
Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.
4.2.1.4 Převedené produkty
Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.
4.2.1.5 Dovoz
Zahrnuje množství surové ropy a produktů dovážených nebo vyvážených na základě zušlechťovacích dohod (tj. rafinace na účet). Surová ropa a NGL by se měly vykázat jako pocházející ze země hlavního původu; rafinérské poloprodukty a hotové produkty by se měly vykázat jako pocházející ze země poslední konsignace. Zahrnuje jakýkoliv kapalný podíl zemního plynu (tj. LPG) extrahovaný během zpětného zplyňování dováženého zkapalněného zemního plynu a ropné produkty dovážené nebo vyvážené přímo petrochemickým průmyslem. Poznámka: Zde by neměl být zahrnut žádný obchod s biosložkami (biopalivy), které nebyly smíseny s pohonnými hmotami pro dopravu (tj. v jejich čisté formě). Zpětný vývoz ropy dovážené na zpracování v celních zónách by měl být zahrnut jako vývoz produktu ze země zušlechtění do konečného místa určení.
4.2.1.6 Vývoz
Poznámka týkající se dovozu (v bodě 4.2.1.5) se použije i na vývoz.
4.2.1.7 Přímé užití
4.2.1.8 Změna stavu zásob
4.2.1.9 Zjištěný rafinérský vstup
Množství naměřená jako vstup do rafinérií.
4.2.1.10 Rafinérské ztráty
Rozdíl mezi rafinérským vstupem (zjištěným) a hrubým rafinérským výstupem. Ztráty se mohou vyskytnout během destilačního procesu v důsledku odpařování. Vykazované ztráty jsou kladné. Může dojít k přírůstkům objemu, ale ne k přírůstkům množství (hmotnosti).
4.2.1.11 Počáteční zásoby na území státu celkem
4.2.1.12 Konečné zásoby na území státu celkem
4.2.1.13 Výhřevnost
4.2.1.13.1 Produkce (nevztahuje se na rafinérské poloprodukty a biosložky v aditivech/oxygenátech)
4.2.1.13.2 Dovoz (nevztahuje se na biosložky v aditivech/oxygenátech)
4.2.1.13.3 Vývoz (nevztahuje se na biosložky v aditivech/oxygenátech)
4.2.1.13.4 Celkový průměr
4.2.2 Dodávky ropných produktů
Níže uvedené agregáty se vztahují na hotové produkty (rafinérský plyn, ethan, LPG, primární benzin (naphtha), motorový benzin včetně biosložek do motorového benzinu, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, tryskové palivo petrolejového typu (letecký petrolej) včetně jeho biosložek, ostatní petrolej, plynový olej/motorová nafta, nízkosirný a vysokosirný topný olej, lakový a technický benzin, maziva, bitumen, parafinové vosky, ropný koks a ostatní produkty). Surová ropa a NGL použité k přímému spálení by měly být zahrnuty do dodávek hotových výrobků a převodů meziproduktů (poloproduktů).
4.2.2.1 Příjmy primárních produktů (přímé užití suroviny)
4.2.2.2 Hrubý rafinérský výstup
4.2.2.3 Recyklované produkty
4.2.2.4 Rafinérské palivo (rafinérie ropy)
Do této kategorie by měla být zahrnuta i paliva použitá v rafinériích na výrobu prodané elektřiny a prodaného tepla.
4.2.2.4.1 Použité v elektrárnách
4.2.2.4.2 Použité v teplárnách
4.2.2.4.3 Použité ve výtopnách
4.2.2.5 Dovoz
Platí poznámka týkající se dovozu v bodě 4.2.1.5.
4.2.2.6 Vývoz
Platí poznámka týkající se dovozu v bodě 4.2.1.5.
4.2.2.7 Mezinárodní námořní zásobníky
4.2.2.8 Převod meziproduktů (poloproduktů)
4.2.2.9 Převedené produkty
4.2.2.10 Změna stavu zásob
4.2.2.11 Počáteční stav zásob
4.2.2.12 Konečný stav zásob
4.2.2.13 Změna stavu zásob u výrobců s hlavní činností
Změny v zásobách, které jsou drženy veřejnými zařízeními a nejsou zahrnuty ve stavu zásob a změnách stavu zásob vykázaných jinde. Tvorba zásob se znázorní záporným číslem a čerpání zásob se znázorní kladným číslem.
4.2.2.14 Průměrná výhřevnost
4.2.3 DODÁVKY DO PETROCHEMICKÉHO PRŮMYSLU
Zjištěná dodávka hotových ropných produktů z primárních zdrojů (např. rafinérií, mísíren atd.) na tuzemský trh.
4.2.3.1 Hrubé dodávky do petrochemického průmyslu
4.2.3.2 Energetické užití v petrochemickém průmyslu
Množství ropy použitá jako palivo pro petrochemické procesy, jako je krakování parou.
4.2.3.3 Neenergetické užití v petrochemickém průmyslu
Množství ropy použité v petrochemickém průmyslu za účelem výroby ethylenu, propylenu, butylenu, syntetického plynu, aromatických látek, butadienu a jiných surovin na bázi uhlovodíků v procesech, jako je krakování parou, aromatické provozy a reformování parou. Nezahrnuje množství ropy použitá pro palivové účely.
4.2.3.4 Zpětné toky z petrochemického průmyslu do rafinérií
4.2.4 TRANSFORMAČNÍ SEKTOR
Musí se vykázat množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.4.1 Veřejné elektrárny
4.2.4.2 Závodní elektrárny
4.2.4.3 Veřejné teplárny
4.2.4.4 Závodní teplárny
4.2.4.5 Veřejné výtopny
4.2.4.6 Závodní výtopny
4.2.4.7 Plynárny/zplyňovací zařízení
4.2.4.8 Pro smíšený zemní plyn
4.2.4.9 Koksovny
4.2.4.10 Vysoké pece
4.2.4.11 Petrochemický průmysl
4.2.4.12 Černouhelné briketárny
4.2.4.13 Jinde neuvedené – Transformace
4.2.5 ENERGETICKÝ SEKTOR
Vykážou se množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.5.1 Uhelné doly
4.2.5.2 Těžba ropy a plynu
4.2.5.3 Koksovny
4.2.5.4 Vysoké pece
4.2.5.5 Plynárny
4.2.5.6 Vlastní použití v elektrárnách, teplárnách a výtopnách
4.2.5.7 Jinde neuvedené – Energie
4.2.6 PŘENOSOVÉ A DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
Musí se vykázat množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.7 Konečná spotřeba energie – Průmysl
Musí se vykázat množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.7.1 Hutnictví železa
4.2.7.2 Chemický a petrochemický průmysl
4.2.7.3 Hutnictví neželezných kovů
4.2.7.4 Výroba nekovových minerálních výrobků
4.2.7.5 Dopravní zařízení
4.2.7.6 Strojírenství
4.2.7.7 Těžební průmysl
4.2.7.8 Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
4.2.7.9 Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
4.2.7.10 Dřevařský a dřevozpracující průmysl
4.2.7.11 Stavebnictví
4.2.7.12 Textilní a kožedělný průmysl
4.2.7.13 Jinde neuvedené – Průmysl
4.2.8 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy
Musí se vykázat množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.8.1 Mezinárodní letecká doprava
4.2.8.2 Vnitrostátní letecká doprava
4.2.8.3 Silniční doprava
4.2.8.4 Železniční doprava
4.2.8.5 Vnitrostátní plavba
4.2.8.6 Potrubní doprava
4.2.8.7 Jinde neuvedené – Doprava
4.2.9 Konečná spotřeba energie – OSTATNÍ sektory
Musí se vykázat množství týkající se energetického užití i neenergetického užití.
4.2.9.1 Obchod a veřejné služby
4.2.9.2 Domácnosti
4.2.9.3 Zemědělství
4.2.9.4 Lesnictví
4.2.9.5 Rybolov
4.2.9.6 Jinde neuvedené – Ostatní
4.2.10 DOVOZ PODLE ZEMĚ PŮVODU A VÝVOZ PODLE ZEMĚ URČENÍ
Dovoz by se měl vykázat podle země původu a vývoz podle země určení. Platí poznámka týkající se dovozu v bodě 4.2.1.5.
4.2.11 Kapacita rafinérií
Vykáže se celková rafinérská kapacita státu a rozdělení roční kapacity podle jednotlivých rafinérií v tisících metrických tun za rok. Měly by být uvedeny následující údaje:
4.2.11.1 Název/místo
4.2.11.2 Atmosférická destilace
4.2.11.3 Vakuová destilace
4.2.11.4 Krakování (tepelné)
4.2.11.4.1 Z toho visbreaking
4.2.11.4.2 Z toho koksování
4.2.11.5 Krakování (katalytické)
4.2.11.5.1 Z toho fluidní katalytické krakování (FCC)
4.2.11.5.2 Z toho hydrokrakování (HCK)
4.2.11.6 Reformování
4.2.11.7 Odsiřování
4.2.11.8 Alkylace, polymerace, isomerace
4.2.11.9 Etherifikace
4.3 Jednotky měření
Vykázaná množství musí být uvedena v kt (kilotunách). Výhřevnost musí být uvedena v MJ/t (v megajoulech na tunu).
4.4 Výjimky
Kypr je osvobozen od vykazování agregátů uvedených v bodě 4.2.9 (Konečná spotřeba energie – Ostatní sektory); měly by se vykázat jen celkové hodnoty. Kypr je rovněž osvobozen od vykazování neenergetického užití v bodech 4.2.4 (Transformační sektor), 4.2.5 (Energetický sektor), 4.2.7 (Průmysl), 4.2.7.2 (Průmysl – z toho chemický a petrochemický průmysl), 4.2.8 (Doprava) a 4.2.9 (Ostatní sektory).
5. OBNOVITELNÉ ZDROJE ENERGIE A ENERGIE Z ODPADU
5.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tento sběr údajů na všechny energetické produkty uvedené v příloze A kapitole 3.5. OBNOVITELNÉ ZDROJE ENERGIE A ODPAD. Mělo by se vykázat pouze množství paliv použitá pro energetické účely (např. při výrobě elektřiny a tepla, spalování s energetickým využitím, v mobilních motorech v dopravě a ve stacionárních motorech). Množství obnovitelných energetických produktů použitá k nahrazení tuhých fosilních paliv pro neenergetické účely by se měla vykázat v bodě 5.2.9, ale neměla by být zahrnuta ve zbývajících bodech této kapitoly. Obnovitelné produkty, které nebyly vyvinuty jako náhrada tuhých fosilních paliv, by měly být vyloučeny z vykazovaných údajů v bodě 5.2.9; jedná se například o pevná biopaliva používaná pro výrobu nábytku, ve stavebnictví a pro výrobu papíru/kartónu, o alkoholy používané v potravinářském průmyslu a o bavlnu/přírodní vlákna používané v textilním průmyslu. Z vykazovaných údajů v kapitole 5 je vyloučena také pasivní tepelná energie (např.: pasivní solární vytápění budov).
5.2 Seznam agregátů
Za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě by se měly vykázat níže vyjmenované agregáty, není-li stanoveno jinak. Teplo okolního prostředí (tepelná čerpadla) se vykáže pouze u těchto sektorů: Transformační sektor (pouze za agregáty týkající se prodaného tepla), energetický sektor (pouze celkové množství, žádné podkategorie), průmysl celkem (pouze celkové množství, žádné podkategorie), obchod a veřejné služby, domácnosti a jinde neuvedené – ostatní. U tepla okolního prostředí (tepelná čerpadla) by se podkategorie aerotermální energie, geotermální energie a hydrotermální energie měly vykázat v rámci domácí produkce. U každé ze tří uvedených kategorií by se měla vykázat podkategorie „Z toho z tepelných čerpadel se sezónním topným faktorem SPF nad prahovou hodnotou“. Prahová hodnota sezónního topného faktoru SPF by měla být v souladu se směrnicemi 2009/28/ES a (EU) 2018/2001 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů.
5.2.1 HRUBÁ Výroba elektřiny a tepla
Použijí se definice uvedené v kapitole 3.2.1. Agregáty podle bodů 5.2.1.1 až 5.2.1.18 se musí vykázat zvlášť za výrobce s hlavní činností a za závodní výrobce. U obou těchto typů výrobců musí být hrubá výroba elektřiny a tepla vykázána v příslušných případech zvlášť za elektrárny, za teplárny a za výtopny.
5.2.1.1 Čistě vodní elektrárny (vztahuje se jen na elektřinu)
5.2.1.2 Kombinované vodní elektrárny (vztahuje se jen na elektřinu)
5.2.1.3 Čistě přečerpávací vodní elektrárny (vztahuje se jen na elektřinu)
5.2.1.4 Geotermální energie
5.2.1.5 Solární fotovoltaická energie (vztahuje se jen na elektřinu)
U solární fotovoltaické energie by se měly vykázat níže uvedené podkategorie:
5.2.1.5.1 Méně než 30 kW
5.2.1.5.2 Mezi 30 do 1 000 kW
5.2.1.5.3 Více než 1 000 kW
U bodů 5.2.1.5.1 až 5.2.1.5.3 by se měly vykázat podkategorie Střešní fotovoltaická energie a Off-gridová elektřina. Kategorie Off-gridová elektřina je povinná, pouze pokud představuje nejméně 1 % fotovoltaické kapacity ve své příslušné velikostní kategorii.
5.2.1.6 Solární termická energie
5.2.1.7 Přílivová, vlnová, oceánská energie (vztahuje se jen na elektřinu)
5.2.1.8 Větrná energie (vztahuje se jen na elektřinu)
5.2.1.9 Větrná energie na pevnině
5.2.1.10 Větrná energie na moři
5.2.1.11 Obnovitelný komunální odpad
5.2.1.12 Neobnovitelný komunální odpad
5.2.1.13 Pevná biopaliva
5.2.1.14 Bioplyny
5.2.1.15 Biosložky do motorové nafty
5.2.1.16 Biosložky do motorového benzinu
5.2.1.17 Ostatní kapalné biosložky
5.2.1.18 Tepelná čerpadla (vztahuje se jen na teplo)
5.2.2 Dodávky
5.2.2.1 Produkce
5.2.2.2 Dovoz
5.2.2.3 Vývoz
5.2.2.4 Mezinárodní námořní zásobníky
5.2.2.5 Změna stavu zásob
5.2.3 TRANSFORMAČNÍ SEKTOR
5.2.3.1 Veřejné elektrárny
5.2.3.2 Veřejné teplárny
5.2.3.3 Veřejné výtopny
5.2.3.4 Závodní elektrárny
5.2.3.5 Závodní teplárny
5.2.3.6 Závodní výtopny
5.2.3.7 Černouhelné briketárny
5.2.3.8 Hnědouhelné/rašelinové briketárny
5.2.3.9 Vysoké pece
5.2.3.10 Smísené v rozvodné síti zemního plynu (např. mísírny zemního plynu)
5.2.3.11 Smísené s kapalnými fosilními palivy (např. motorovým benzinem/motorovou naftou/petrolejem)
5.2.3.12 Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí
5.2.3.13 Jinde neuvedené – Transformace
5.2.4 Energetický sektor
5.2.4.1 Zařízení na zplyňování (bioplyn)
5.2.4.2 Elektrárny, teplárny a výtopny
5.2.4.3 Uhelné doly
5.2.4.4 Černouhelné briketárny
5.2.4.5 Koksovny
5.2.4.6 Rafinérie ropy
5.2.4.7 Hnědouhelné/rašelinové briketárny
5.2.4.8 Plynárny
5.2.4.9 Vysoké pece
5.2.4.10 Zařízení vyrábějící dřevěné uhlí
5.2.4.11 Jinde neuvedené – Energie
5.2.5 PŘENOSOVÉ A DISTRIBUČNÍ ZTRÁTY
5.2.6 Konečná spotřeba energie – Průmysl
5.2.6.1 Hutnictví železa
5.2.6.2 Chemický a petrochemický průmysl
5.2.6.3 Hutnictví neželezných kovů
5.2.6.4 Výroba nekovových minerálních výrobků
5.2.6.5 Dopravní zařízení
5.2.6.6 Strojírenství
5.2.6.7 Těžební průmysl
5.2.6.8 Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
5.2.6.9 Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
5.2.6.10 Dřevařský a dřevozpracující průmysl
5.2.6.11 Stavebnictví
5.2.6.12 Textilní a kožedělný průmysl
5.2.6.13 Jinde neuvedené – Průmysl
5.2.7 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy
5.2.7.1 Železniční doprava
5.2.7.2 Silniční doprava
5.2.7.3 Vnitrostátní plavba
5.2.7.4 Vnitrostátní letecká doprava
5.2.7.5 Mezinárodní letecká doprava
5.2.7.6 Jinde neuvedené – Doprava
5.2.8 Konečná spotřeba energie – Ostatní sektory
5.2.8.1 Obchod a veřejné služby
5.2.8.2 Domácnosti
5.2.8.3 Zemědělství
5.2.8.4 Lesnictví
5.2.8.5 Rybolov
5.2.8.6 Jinde neuvedené – Ostatní
5.2.9 KONEČNÁ SPOTŘEBA – NEENERGETICKÉ UŽITÍ
Pro níže uvedené položky:
5.2.9.1 Sektor dopravy
5.2.9.2 Průmysl
5.2.9.3 Ostatní sektory
Konečná spotřeba – neenergetické užití by se mělo vykázat u níže uvedených skupin paliv:
5.2.9.4 Pevná biopaliva
5.2.9.5 Kapalné biosložky
5.2.9.6 Bioplyny
První referenční rok, za který se mají vykazovat údaje uvedené v bodě 5.2.9, je rok 2024. Do roku 2027 lze místo samostatných položek v bodech 5.2.9.1 až 5.2.9.3 vykázat pouze agregát Konečná spotřeba energie – neenergetické užití celkem. Množství vykazovaná v bodě 5.2.9 by neměla být zahrnuta v bodech 5.2.2 až 5.2.8.
5.2.10 ČISTÝ MAXIMÁLNÍ ELEKTRICKÝ VÝKON
Výkon by se měl vykázat ke dni 31. prosince příslušného vykazovaného (sledovaného) roku. Zahrnuje elektrický výkon elektráren i tepláren. Čistý maximální elektrický výkon je součet čistých maximálních výkonů všech stanic, které jsou zohledňovány jednotlivě po celou dobu konkrétního období provozu. Obdobím provozu se pro účely této statistiky rozumí nepřetržitý provoz: v praxi 15 nebo více hodin denně. Čistý maximální výkon je maximální výkon považovaný za výlučně činný výkon, který lze nepřetržitě dodávat při plném provozu elektrárny na výstupu do sítě.
5.2.10.1 Čistě vodní elektrárny
5.2.10.2 Kombinované vodní elektrárny
5.2.10.3 Čistě přečerpávací vodní elektrárny
5.2.10.4 Geotermální energie
5.2.10.5 Solární fotovoltaická energie
U solární fotovoltaické energie by se měly vykázat níže uvedené podkategorie:
5.2.10.5.1 Méně než 30 kW
5.2.10.5.2 Mezi 30 a 1 000 kW
5.2.10.5.3 Více než 1 000 kW
U bodů 5.2.10.5.1 až 5.2.10.5.3 by se měly vykázat podkategorie Střešní fotovoltaická energie a Off-gridová elektřina. Kategorie Off-gridová elektřina je povinná, pouze pokud představuje nejméně 1 % kapacity ve své příslušné velikostní kategorii.
5.2.10.6 Solární termická energie
5.2.10.7 Přílivová, vlnová, oceánská energie
5.2.10.8 Větrná energie na pevnině
5.2.10.9 Větrná energie na moři
5.2.10.10 Průmyslový odpad
5.2.10.11 Komunální odpad
5.2.10.12 Pevná biopaliva
5.2.10.13 Bioplyny
5.2.10.14 Biosložky do motorové nafty
5.2.10.15 Biosložky do motorového benzinu
5.2.10.16 Ostatní kapalné biosložky
5.2.11 TECHNICKÉ CHARAKTERISTIKY
5.2.11.1 Plocha solárních kolektorů
Vykazuje se celková plocha instalovaných solárních kolektorů. Zohlední se pouze plocha solárních kolektorů použitá pro výrobu tepla pomocí solární energie; plocha solárních kolektorů použitá pro výrobu elektřiny se zde neuvede (solární fotovoltaická a koncentrovaná solární energie). Do plochy všech solárních kolektorů by se měly zahrnout: glazované a neglazované kolektory, ploché kolektory a kolektory s vakuovými trubicemi využívající jako nosič energie kapalinu nebo vzduch.
5.2.11.2 Výrobní kapacita u biosložek do motorového benzinu
5.2.11.3 Výrobní kapacita u biosložek do motorové nafty
5.2.11.4 Výrobní kapacita u biosložek do leteckého petroleje
5.2.11.5 Výrobní kapacita u ostatních kapalných biosložek
5.2.11.6 Průměrná výhřevnost u biosložek do motorového benzinu
5.2.11.7 Průměrná výhřevnost u bioethanolu
5.2.11.8 Průměrná výhřevnost u biosložek do motorové nafty
5.2.11.9 Průměrná výhřevnost u biosložek do leteckého petroleje
5.2.11.10 Průměrná výhřevnost u ostatních kapalných biosložek
5.2.11.11 Průměrná výhřevnost u dřevěného uhlí
5.2.11.12 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální
5.2.11.12.1 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální vzduch–vzduch
5.2.11.12.2 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální vzduch–voda
5.2.11.12.3 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální vzduch–vzduch (reverzibilní)
5.2.11.12.4 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální vzduch–voda (reverzibilní)
5.2.11.12.5 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální odpadní vzduch–vzduch
5.2.11.12.6 Tepelný výkon tepelných čerpadel: aerotermální odpadní vzduch–voda
5.2.11.13 Tepelný výkon tepelných čerpadel: geotermální energie
5.2.11.13.1 Tepelný výkon tepelných čerpadel: geotermální energie země–vzduch
5.2.11.13.2 Tepelný výkon tepelných čerpadel: geotermální energie země–voda
5.2.11.14 Tepelný výkon tepelných čerpadel: hydrotermální teplo
5.2.11.14.1 Tepelný výkon tepelných čerpadel: hydrotermální teplo voda–vzduch
5.2.11.14.2 Tepelná kapacita tepelných čerpadel: hydrotermální teplo voda–voda
Za všechny položky v bodech 5.2.11.12 až 5.2.11.14.2 by se měla vykázat podkategorie „Z toho z tepelných čerpadel se sezónním topným faktorem SPF nad prahovou hodnotou“. Prahová hodnota sezónního topného faktoru SPF by měla být v souladu se směrnicí 2009/28/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ( 4 ).
5.2.12 Produkce pevných biopaliv a bioplynů
Celková produkce pevných biopaliv (kromě dřevěného uhlí) by se měla rozdělit mezi tato paliva:
5.2.12.1 Palivové dříví, dřevní odpad a vedlejší produkty
5.2.12.1.1 Dřevěné pelety jako součást palivového dříví, dřevního odpadu a vedlejších produktů
5.2.12.2 Černý louh
5.2.12.3 Bagasa
5.2.12.4 Živočišný odpad
5.2.12.5 Ostatní rostlinné látky a zbytky
5.2.12.6 Obnovitelný podíl průmyslového odpadu
Celková produkce bioplynu by se měla rozdělit mezi tyto výrobní metody:
5.2.12.7 Bioplyny z anaerobní fermentace: skládkový plyn
5.2.12.8 Bioplyny z anaerobní fermentace: splaškový bahenní plyn
5.2.12.9 Bioplyny z anaerobní fermentace: ostatní bioplyny z anaerobní fermentace
5.2.12.10 Bioplyny z termických procesů
5.2.13 Dovoz podle země původu A vývoz podle země určení
Dovoz by se měl vykázat podle země původu a vývoz podle země určení. Vztahuje se na biosložky do motorového benzinu, bioethanol, biosložky do leteckého petroleje, biosložky do motorové nafty, ostatní kapalné biosložky, dřevěné pelety.
5.3 Jednotky měření
Elektřina musí být uvedena v GWh (v gigawatthodinách), teplo v TJ (v terajoulech) a elektrický výkon v MW (v megawattech).
Vykázaná množství musí být uvedena v TJ podle výhřevnosti (v terajoulech podle výhřevnosti), s výjimkou dřevěného uhlí, biosložek do motorového benzinu, bioethanolu, biosložek do leteckého petroleje, biosložek do motorové nafty a ostatních kapalných biosložek, které se musí uvést v kt (v kilotunách).
Výhřevnost musí být uvedena v MJ/t (v megajoulech na tunu).
Plocha solárních kolektorů se musí uvést v 1 000 m2.
Výrobní kapacita se musí uvést v kt (v kilotunách) ročně.
6. Roční statistiky o jaderné energii
Musí se vykázat tyto údaje týkající se využívání jaderné energie pro civilní účely:
6.1 Seznam agregátů
6.1.1 Obohacovací kapacita
Roční kapacita separační práce provozovaných zařízení na obohacování (separace izotopů uranu).
6.1.2 Kapacita výroby čerstvých palivových článků
Roční výrobní kapacita zařízení na výrobu paliv. Nezahrnují se zařízení na výrobu paliva MOX.
6.1.3 Výrobní kapacita zařízení na výrobu paliva MOX.
Roční výrobní kapacita zařízení na výrobu paliva MOX.
MOX je palivo, které obsahuje směs plutonia a uranu (MOX – směsný oxid).
6.1.4 Výroba čerstvých palivových článků
Výroba hotových čerstvých palivových článků v zařízeních na výrobu jaderného paliva. Nezahrnují se palivové tyče ani jiné dílčí výrobky. Rovněž se nezahrnují výrobní zařízení na výrobu paliva MOX.
6.1.5 Výroba palivových článků MOX
Výroba hotových čerstvých palivových článků v zařízeních na výrobu paliva MOX. Nezahrnují se palivové tyče ani jiné dílčí výrobky.
6.1.6 Výroba tepla z jaderné energie
Celkové množství tepla vyrobeného jadernými reaktory pro výrobu elektřiny nebo pro jiné užitečné využití tepla.
6.1.7 Roční průměrné vyhoření definitivně vyňatých vyhořelých palivových článků
Vypočítaný průměr vyhoření palivových článků, které byly definitivně vyňaty z jaderných reaktorů během příslušného referenčního roku. Nezahrnují se palivové články, které byly vyňaty dočasně a pravděpodobně budou později opět vsazeny.
6.1.8 Výroba uranu a plutonia v zařízeních na přepracování
Uran a plutonium vyrobené během referenčního roku v zařízeních na přepracování.
6.1.9 Kapacita (uran a plutonium) zařízení na přepracování
Roční kapacita na přepracování uranu a plutonia.
6.2 Jednotky měření
tJSP (tuny jednotek separační práce) u bodu 6.1.1
tTK (tuny těžkých kovů) u bodů 6.1.4, 6.1.5, 6.1.8
tTK (tuny těžkých kovů) za rok u bodů 6.1.2, 6.1.3, 6.1.9
TJ (terajouly) u bodu 6.1.6
GWd/tTK (gigawattden na tunu těžkých kovů) u bodu 6.1.7
7. VODÍK
Níže uvedené údaje týkající se vodíku se musí poprvé vykázat za referenční rok 2024:
7.1 Seznam agregátů
7.1.1 Domácí produkce
7.1.1.1 Ze zemního plynu
7.1.1.2 Z ropy a ropných produktů
7.1.1.3 Z pevných paliv
7.1.1.4 Z obnovitelných zdrojů
7.1.1.5 Z elektrolýzy
7.1.1.5.1 Z toho: elektřina z udržitelných obnovitelných zdrojů – přímé přenosové vedení
7.1.1.5.2. Z toho: elektřina z jaderné energie – přímé přenosové vedení
7.1.1.6 Z ostatních zdrojů
7.1.2 Dovoz
7.1.3 Vývoz
7.1.4 Změna stavu zásob
7.1.5 Mezinárodní námořní zásobníky
7.1.6 Mezinárodní letecká doprava
7.1.7 Statistické rozdíly
7.1.8 Transformace: Veřejné elektrárny
7.1.9 Transformace: Závodní elektrárny
7.1.10 Transformace: Veřejné teplárny
7.1.11 Transformace: Závodní teplárny
7.1.12 Transformace: Veřejné výtopny
7.1.13 Transformace: Závodní výtopny
7.1.14 Transformace: Plynárny (a ostatní zplyňování)
7.1.15 Transformace: Rafinerie
7.1.16 Transformace: Petrochemický průmysl
7.1.17 Jinde neuvedené transformace (Transformace)
7.1.18 Energetický sektor: Uhelné doly
7.1.19 Energetický sektor: Těžba ropy a plynu
7.1.20 Energetický sektor: Koksovny (energie)
7.1.21 Energetický sektor: Vysoké pece (energie)
7.1.22 Energetický sektor: Plynárny (energie)
7.1.23 Energetický sektor: Výroba elektřiny, kombinovaná výroba tepla a elektřiny a výroba tepla
7.1.24 Energetický sektor: Jinde neuvedené (Energie)
7.1.25 Přenosové a distribuční ztráty
7.1.26 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Hutnictví železa
7.1.27 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Chemický a petrochemický průmysl
7.1.28 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Hutnictví neželezných kovů
7.1.29 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Výroba nekovových minerálních výrobků
7.1.30 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Dopravní zařízení
7.1.31 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Strojírenství
7.1.32 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Těžební průmysl
7.1.33 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
7.1.34 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
7.1.35 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Dřevařský a dřevozpracující průmysl
7.1.36 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Stavebnictví
7.1.37 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Textilní a kožedělný průmysl:
7.1.38 Konečná neenergetická spotřeba – Průmysl: Jinde neuvedené (Průmysl)
7.1.39 Konečná neenergetická spotřeba: Ostatní sektory
7.1.40 Konečná spotřeba energie – Průmysl: Hutnictví železa
7.1.41 Konečná spotřeba energie – Průmysl: Chemický a petrochemický průmysl
7.1.42 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Hutnictví neželezných kovů
7.1.43 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Výroba nekovových minerálních výrobků
7.1.44 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Dopravní zařízení
7.1.45 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Strojírenství
7.1.46 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Těžební průmysl
7.1.47 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
7.1.48 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
7.1.49 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Dřevařský a dřevozpracující průmysl
7.1.50 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Stavebnictví
7.1.51 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Textilní a kožedělný průmysl:
7.1.52 Konečná energetická spotřeba – Průmysl: Jinde neuvedené (Průmysl)
7.1.53 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Vnitrostátní letecká doprava
7.1.54 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Silniční doprava
7.1.55 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Železniční doprava
7.1.56 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Vnitrostátní plavba
7.1.57 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Potrubní doprava
7.1.58 Konečná spotřeba energie – Sektor dopravy Jinde neuvedené (Doprava)
7.1.59 Ostatní sektory: Obchod a veřejné služby
7.1.60 Ostatní sektory: Domácnosti
7.1.61 Ostatní sektory: Zemědělství
7.1.62 Ostatní sektory: Lesnictví
7.1.63 Ostatní sektory: Rybolov
7.1.64 Ostatní sektory: Jinde neuvedené (Ostatní)
7.2 Výrobní kapacita
Výrobní kapacita vodíku ke dni 31. prosince referenčního roku se musí vykázat stejně podrobně jako v případě výroby (položky 7.1.1.1 až 7.1.1.6).
7.3 Jednotky měření
Množství se musí vykázat v TJ (spalné teplo) a výrobní kapacita v TJ (spalné teplo) za rok.
8. Podrobná statistika o konečné spotřebě energie
Musí se vykázat tyto rozčleněné údaje o konečné spotřebě energie.
8.1 Seznam agregátů
8.1.1. Průmysl
Vykáže se podle definic uvedených v bodě 2.6.1 přílohy A.
8.1.1.1. Těžební průmysl
8.1.1.1.1. Těžba a úprava rud
8.1.1.1.2. Ostatní těžba a dobývání
8.1.1.1.3. Podpůrné činnosti při těžbě
8.1.1.2. Potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabákových výrobků
8.1.1.2.1. Výroba potravinářských výrobků
8.1.1.2.2. Výroba nápojů
8.1.1.2.3. Výroba tabákových výrobků
8.1.1.3. Textilní a kožedělný průmysl
8.1.1.4. Dřevařský a dřevozpracující průmysl
8.1.1.5. Průmysl celulózy, papíru a tiskařský
8.1.1.5.1. Výroba papíru a výrobků z papíru
8.1.1.5.1.1. Výroba buničiny
8.1.1.5.1.2. Jiné papírenské výrobky
8.1.1.5.2. Tisk a rozmnožování nahraných nosičů
8.1.1.6. Chemický a petrochemický průmysl
8.1.1.6.1. Výroba chemických látek a chemických přípravků
8.1.1.6.2. Výroba základních farmaceutických výrobků a farmaceutických přípravků
8.1.1.7. Výroba nekovových minerálních výrobků
8.1.1.7.1. Výroba skla a skleněných výrobků
8.1.1.7.2. Výroba cementu, vápna a sádry (včetně slínku)
8.1.1.7.3. Výroba ostatních nekovových minerálních výrobků
8.1.1.8. Hutnictví železa [Výroba základních kovů A]
8.1.1.9. Hutnictví neželezných kovů [Výroba základních kovů B]
8.1.1.9.1. Výroba a hutní zpracování hliníku
8.1.1.9.2. Hutnictví dalších neželezných kovů
8.1.1.10. Strojírenství
8.1.1.10.1. Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků, kromě strojů a zařízení
8.1.1.10.2. Výroba počítačů, elektronických a optických přístrojů a zařízení
8.1.1.10.3. Výroba elektrických zařízení
8.1.1.10.4. Výroba strojů a zařízení j. n.
8.1.1.11. Dopravní zařízení
8.1.1.12. Jinde neuvedené – Průmysl
8.1.1.12.1. Výroba pryžových a plastových výrobků
8.1.1.12.2. Výroba nábytku
8.1.1.12.3. Ostatní zpracovatelský průmysl
8.1.2 Sektor dopravy
Vykáže se podle definic uvedených v bodě 2.6.2 přílohy A.
8.1.2.1. Železniční doprava
8.1.2.1.1. Vysokorychlostní železniční doprava
8.1.2.1.2. Konvenční železniční doprava
8.1.2.1.2.1. Přeprava cestujících v konvenční železniční dopravě
8.1.2.1.2.1. Přeprava nákladu v konvenční železniční dopravě
8.1.2.1.3. Metro a tramvaje
8.1.2.2. Silniční doprava
8.1.2.2.1. Těžká nákladní vozidla přepravující náklad
8.1.2.2.2. Hromadná doprava
8.1.2.2.3. Osobní automobily a dodávková vozidla
8.1.2.2.4. Ostatní motorová vozidla
8.1.3 Obchod a veřejné služby
Vykáže se podle definic uvedených v bodě 2.6.3.1 přílohy A.
8.1.3.1. Opravy a instalace strojů a zařízení
8.1.3.2. Zásobování vodou; činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi
8.1.3.3. Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel
8.1.3.3.1. Velkoobchod
8.1.3.3.2. Maloobchod
8.1.3.4. Skladování a vedlejší činnosti v dopravě
8.1.3.5. Poštovní a kurýrní činnosti
8.1.3.6. Ubytování, stravování a pohostinství
8.1.3.6.1. Ubytování
8.1.3.6.2. Stravování a pohostinství
8.1.3.7. Informační a komunikační činnosti
8.1.3.8. Peněžnictví a pojišťovnictví a Činnosti v oblasti nemovitostí
8.1.3.9. Administrativní a podpůrné činnosti
8.1.3.10. Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení
8.1.3.11. Vzdělávání
8.1.3.12. Zdravotní a sociální péče
8.1.3.12.1. Ústavní zdravotní péče
8.1.3.13. Kulturní, zábavní a rekreační činnosti
8.1.3.13.1. Sportovní činnosti
8.1.3.14. Činnosti exteritoriálních organizací a orgánů
8.1.3.15. Profesní, vědecké a technické činnosti a Ostatní činnosti
8.1.3.16. Datová centra. Vykáží se pouze datová centra provozovaná zpravodajskými jednotkami (bez ohledu na jejich kód NACE) o celkovém výkonu nejméně 1 MW. Poprvé se uvedená položka povinně vykáže v referenčním roce 2024.
8.1.4. Sektor domácností
Vykáže se podle definic uvedených v bodě 2.6.3.2 přílohy A.
8.1.4.1. Domácnosti: vytápění vnitřních prostor
8.1.4.2. Domácnosti: chlazení vnitřních prostor
8.1.4.3. Domácnosti: ohřev vody
8.1.4.4. Domácnosti: vaření
8.1.4.5. Domácnosti: osvětlení a elektrické spotřebiče
Vztahuje se jen na elektřinu
8.1.4.6. Domácnosti: ostatní konečná užití
8.2 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tento sběr údajů na všechny energetické produkty uvedené v příloze A.
Eurostat upřesní stávající seznam energetických produktů, za něž by údaje uvedené v bodě 7 přílohy B měly být vykázány ve vzorovém formuláři pro vykazování jako podmnožina energetických produktů uvedených v bodě 3 přílohy A.
8.3 Jednotky měření
Množství tuhých fosilních paliv by měla být uvedena v kt (v kilotunách).
Množství surové ropy a ropných produktů musí být uvedena v kt (v kilotunách).
Množství zemního plynu a vyrobených plynů (energoplyn, koksárenský plyn, vysokopecní kychtový plyn, ostatní získávané plyny) se musí uvést vyjádřená energetickým obsahem, v TJ spalného tepla (v terajoulech podle spalného tepla).
Elektřina se musí uvést v GWh (v gigawatthodinách).
Množství tepla se musí uvést v TJ (v terajoulech podle výhřevnosti).
Množství obnovitelných zdrojů energie a odpadu se musí uvést v TJ podle výhřevnosti (v terajoulech podle výhřevnosti), s výjimkou dřevěného uhlí, biosložek do motorového benzinu, bioethanolu, biosložek do leteckého petroleje, biosložek do motorové nafty a ostatních kapalných biosložek, které se musí uvést v kt (v kilotunách).
Výhřevnost u tuhých fosilních paliv, surové ropy a ropných produktů a u obnovitelných zdrojů energie a odpadu musí být uvedena v MJ/t (v megajoulech na tunu).
Výhřevnost u zemního plynu a vyrobených plynů se musí vykázat v kJ/m3 za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa).
Pokud je třeba vykázat další energetické produkty, použijí se jednotky, které jsou definovány v příslušných kapitolách této přílohy.
8.4 Lhůta pro předání údajů:
Údaje by měly být předloženy do 31. března druhého roku následujícího po vykazovaném (sledovaném) roce.
8.5 Výjimky
Kypr je osvobozen od vykazování rozčleněné konečné spotřeby energie ze surové ropy a ropných produktů (podle definic v bodě 3.4 přílohy A), pokud jde o všechny agregáty v bodě 8.1.4. této přílohy (Domácnosti).
9. PŘEDBĚŽNÉ ROČNÍ ÚDAJE
9.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tento sběr údajů se vztahuje na všechny produkty popsané v bodech 1.1, 2.1, 3.1, 4.1 a 5.1 této přílohy.
9.2 Seznam agregátů
Musí se vykázat tyto agregáty:
9.2.1 U tuhých fosilních paliv a vyrobených plynů: 1.2.1.1, 1.2.1.2, 1.2.1.6, 1.2.1.7, 1.2.1.8, 1.2.1.9 podle definice v kapitole 1 této přílohy.
9.2.2 U zemního plynu: 2.2.1.1, 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5, 2.2.1.6 podle definice v kapitole 2 této přílohy.
9.2.3 U elektřiny a tepla: Hrubá výroba podle produktu pro všechny jednotlivé produkty, vlastní užití, celkové přenosové a distribuční ztráty (3.2.3. a 3.2.4.) a 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6, 3.2.2.7, 3.2.2.8, 3.2.2.9 podle definice v kapitole 3 této přílohy.
9.2.4 U surové ropy a ropných produktů: 4.2.1.1, 4.2.1.2, 4.2.1.3, 4.2.1.4, 4.2.1.5, 4.2.1.6, 4.2.1.7, 4.2.1.8, 4.2.1.9, 4.2.1.10, 4.2.2.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4.2.2.9, 4.2.2.10 podle definice v kapitole 4 této přílohy.
9.2.5 U obnovitelných zdrojů energie a energie z odpadu: 5.2.2.1, 5.2.2.2, 5.2.2.3, 5.2.2.4, 5.2.10.1, 5.2.10.2, 5.2.10.3, 5.2.10.8, 5.2.10.9 podle definice v kapitole 5 této přílohy.
9.3 Jednotky měření
Množství se musí vykázat v jednotkách definovaných v bodech 1.3, 2.3, 3.3, 4.3 a 5.3 této přílohy.
9.4 Lhůta pro předání údajů
Údaje by měly být předloženy do 31. května roku následujícího po vykazovaném (sledovaném) roce.
PŘÍLOHA C
MĚSÍČNÍ ENERGETICKÉ STATISTIKY
Tato příloha popisuje rozsah, jednotky, vykazované (sledované) období, četnost, lhůty a způsob předávání při měsíčním sběru energetických statistik.
Pojmy, pro které tato příloha neobsahuje vysvětlení, jsou vysvětleny v příloze A.
Následující ustanovení se vztahují na všechny soubory údajů uvedené v této příloze:
Vykazované (sledované) období: Vykazovaným (sledovaným) obdobím pro uváděné údaje bude jeden kalendářní měsíc.
Četnost: Údaje by se měly vykázat za každý měsíc.
Formát pro předávání údajů: Údaje by měly být předány ve formátu odpovídajícím náležitému standardu pro výměnu údajů stanovenému Eurostatem.
Způsob předávání: Údaje by měly být předány nebo nahrány elektronickými prostředky do jednotného kontaktního místa Eurostatu pro údaje.
1. PEVNÁ PALIVA
1.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká vykazování údajů za tyto produkty:
1.1.1 Černé uhlí
1.1.2 Hnědé uhlí
1.1.3 Rašelina
1.1.4 Ropná břidlice a ropné písky
1.1.5 Koks černouhelný metalurgický
1.2 Seznam agregátů
1.2.1 Za černé uhlí se musí vykázat tyto agregáty:
1.2.1.1 Produkce
1.2.1.2 Regenerované produkty
1.2.1.3 Dovoz
1.2.1.4 Dovoz ze zemí mimo EU
1.2.1.5 Vývoz
1.2.1.6 Počáteční zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství v dolech, u dovozců a u spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.1.7 Konečné zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství v dolech, u dovozců a u spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.1.8 Dodávky výrobcům s hlavní činností
1.2.1.9 Dodávky do koksoven
1.2.1.10 Dodávky do průmyslu celkem
1.2.1.11 Dodávky do hutnictví železa
1.2.1.12 Ostatní dodávky (služby, domácnosti atd.) Množství černého uhlí dodané sektorům, které nejsou výslovně uvedeny nebo nespadají do transformačního sektoru, energetického sektoru, sektoru průmyslu ani sektoru dopravy.
1.2.2 Za hnědé uhlí, rašelinu a ropnou břidlici a ropné písky se musí vykázat níže uvedené agregáty:
1.2.2.1 Produkce
1.2.2.2 Dovoz
1.2.2.3 Vývoz
1.2.2.4 Počáteční zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství v dolech, u dovozců a u spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.2.5 Konečné zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství v dolech, u dovozců a u spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.2.6 V případě rašeliny může být místo počátečních a konečných zásob vykázána změna stavu zásob.
1.2.2.7 Dodávky výrobcům s hlavní činností
1.2.3 Za černouhelný metalurgický koks se musí vykázat tyto agregáty:
1.2.3.1 Produkce
1.2.3.3 Dovoz
1.2.3.4 Dovoz ze zemí mimo EU
1.2.3.5 Vývoz
1.2.3.6 Počáteční zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství u výrobců, dovozců a spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.3.7 Konečné zásoby na území státu celkem
Jedná se o množství u výrobců, dovozců a spotřebitelů, kteří dovážejí přímo.
1.2.3.8 Dodávky do hutnictví železa
1.3 Jednotky měření
Vykázaná množství musí být uvedena v kt (kilotunách).
1.4 Lhůta pro předání údajů
Do dvou kalendářních měsíců následujících po vykazovaném (sledovaném) měsíci.
2. ELEKTŘINA
2.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká vykazování údajů za elektřinu.
2.2 Seznam agregátů
Za elektřinu se musí vykázat níže uvedené agregáty:
2.2.1 Čistá výroba elektřiny z jaderných elektráren
2.2.2 Čistá výroba elektřiny z konvenčních tepelných elektráren využívajících uhlí
2.2.3 Čistá výroba elektřiny z konvenčních tepelných elektráren využívajících ropu
2.2.4 Čistá výroba elektřiny z konvenčních tepelných elektráren využívajících plyn
2.2.5 Čistá výroba elektřiny z konvenčních tepelných elektráren využívajících obnovitelná paliva (např. pevná biopaliva, bioplyny, kapalné biosložky, obnovitelný komunální odpad)
2.2.6 Čistá výroba elektřiny z konvenčních tepelných elektráren využívajících ostatní neobnovitelná paliva (např. neobnovitelný průmyslový odpad a neobnovitelný komunální odpad)
2.2.7 Čistá výroba elektřiny z čistě vodních elektráren
2.2.8 Čistá výroba elektřiny z kombinovaných vodních elektráren
2.2.9 Čistá výroba elektřiny z čistě přečerpávacích vodních elektráren
2.2.10 Čistá výroba elektřiny z větrných elektráren na pevnině
2.2.11 Čistá výroba elektřiny z větrných elektráren na moři
2.2.12 Čistá výroba elektřiny ze solárních fotovoltaických elektráren
2.2.13 Čistá výroba elektřiny ze solárních termických elektráren
2.2.14 Čistá výroba elektřiny z geotermálních elektráren
2.2.15 Čistá výroba elektřiny z ostatních obnovitelných zdrojů (např. přílivová, vlnová, oceánská energie a energie z ostatních obnovitelných zdrojů nezaložených na spalování)
2.2.16 Čistá výroba elektřiny ze zdrojů nespecifikovaného původu
2.2.17 Dovoz
2.2.17.1 Z toho ze zemí EU
2.2.18 Vývoz
2.2.18.1 Z toho do zemí EU
2.2.19 Elektrická energie použitá pro přečerpávací vodní elektrárny
2.3 Jednotky měření
Vykázaná množství musí být uvedena v GWh (v gigawatthodinách).
2.4 Lhůta pro předání údajů
Do dvou kalendářních měsíců následujících po vykazovaném (sledovaném) měsíci.
3. ROPA A ROPNÉ PRODUKTY
3.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tento sběr údajů na všechny energetické produkty uvedené v příloze A kapitole 3.4. ROPA (surová ropa a ropné produkty).
Kategorie „Ostatní produkty“ zahrnuje množství, která odpovídají definici v příloze A kapitole 3.4, a množství lakového a technického benzinu, maziv, bitumenu a parafinových vosků; tyto produkty by neměly být vykázány odděleně.
3.2 Seznam agregátů
Za všechny energetické produkty uvedené v předchozím bodě by se měly vykázat níže vyjmenované agregáty, není-li stanoveno jinak.
3.2.1 DODÁVKY SUROVÉ ROPY, NGL, RAFINÉRSKÝCH POLOPRODUKTŮ, ADITIV A JINÝCH UHLOVODÍKŮ
Poznámka týkající se aditiv a biosložek: patří sem nejen objemy, které již byly smíseny, ale rovněž veškerá množství určená pro mísení.
Za surovou ropu, NGL, rafinérské poloprodukty, aditiva/oxygenáty, biopaliva a jiné uhlovodíky by se měly vykázat níže uvedené agregáty:
3.2.1.1 Domácí produkce (nevztahuje se na rafinérské poloprodukty a biopaliva)
3.2.1.2 Příjmy z ostatních zdrojů (nevztahuje se na surovou ropu, NGL, rafinérské poloprodukty)
3.2.1.3 Zpětné toky
Hotové produkty nebo polotovary, které koncoví spotřebitelé vracejí do rafinérií ke zpracování, mísení nebo prodeji. Většinou jsou to vedlejší produkty petrochemické výroby. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.
3.2.1.4 Převedené produkty
Dovážené ropné produkty, které jsou přeřazeny do kategorie poloprodukty pro další zpracování v rafinérii, bez dodání koncovému spotřebiteli. Vztahuje se jen na rafinérské poloprodukty.
3.2.1.5 Dovoz
3.2.1.6 Vývoz
Poznámka ohledně dovozu a vývozu: Zahrnuje množství surové ropy a produktů dovážených nebo vyvážených na základě zušlechťovacích dohod (tj. rafinace na účet). Surová ropa a NGL by se měly vykázat jako pocházející ze země hlavního původu; rafinérské poloprodukty a hotové produkty by se měly vykázat jako pocházející ze země poslední konsignace. Zahrnuje jakýkoliv kapalný podíl zemního plynu (tj. LPG) extrahovaný během zpětného zplyňování dováženého zkapalněného zemního plynu a ropné produkty dovážené nebo vyvážené přímo petrochemickým průmyslem.
3.2.1.7 Přímé užití
3.2.1.8 Změna stavu zásob
Tvorba zásob se znázorní kladným číslem a čerpání zásob se znázorní záporným číslem.
3.2.1.9 Zjištěný rafinérský vstup
Definováno jako celkové množství ropy (včetně jiných uhlovodíků a aditiv), u něhož bylo zjištěno, že vstoupilo do rafinérského procesu (vstup do rafinérií).
3.2.1.10 Rafinérské ztráty
Rozdíl mezi zjištěným rafinérským vstupem a hrubým rafinérským výstupem. Ztráty se mohou vyskytnout během destilačního procesu v důsledku odpařování. Vykazované ztráty jsou kladné. Může dojít k přírůstkům objemu, ale ne k přírůstkům množství (hmotnosti).
3.2.2 DODÁVKY HOTOVÝCH PRODUKTŮ
Za surovou ropu, NGL, rafinérský plyn, ethan, LPG, primární benzin (naphthu), biosložky do motorového benzinu, motorový benzin bez biosložek, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, biosložky do leteckého petroleje, letecký petrolej bez biosložek, ostatní petrolej, biosložky do motorové nafty, plynový olej/motorovou naftu bez biosložek, nízkosirný a vysokosirný topný olej, ropný koks a ostatní produkty se musí vykázat níže uvedené agregáty:
3.2.2.1 Příjmy primárních produktů (přímé užití suroviny)
3.2.2.2 Hrubý rafinérský výstup (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
3.2.2.3 Recyklované produkty (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
3.2.2.4 Rafinérské palivo (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
Příloha A bod 2.3. Energetický sektor – rafinérie ropy; zahrnuje paliva použitá v rafinériích na výrobu prodané elektřiny a prodaného tepla.
3.2.2.5 Dovoz (nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérský plyn)
3.2.2.6 Vývoz (nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérský plyn)
Platí poznámka týkající se dovozu a vývozu v bodě 3.2.1.
3.2.2.7 Mezinárodní námořní zásobníky (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
3.2.2.8 Převod meziproduktů (poloproduktů)
3.2.2.9 Převedené produkty (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
3.2.2.10 Změna stavu zásob (nevztahuje se na surovou ropu, NGL a rafinérský plyn)
Tvorba zásob se znázorní kladným číslem a čerpání zásob se znázorní záporným číslem.
3.2.2.11 Zjištěné hrubé vnitrozemské dodávky
Zjištěná dodávka hotových ropných produktů z primárních zdrojů (např. rafinérií, mísíren atd.) na tuzemský trh.
3.2.2.11.1 Mezinárodní letecká doprava (vztahuje se pouze na letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu, biosložky do leteckého petroleje, letecký petrolej bez biosložek)
3.2.2.11.2 Veřejné elektrárny
3.2.2.11.3 Silniční doprava (vztahuje se pouze na LPG)
3.2.2.11.4 Vnitrostátní plavba a železniční doprava (vztahuje se pouze na biosložky do motorové nafty, plynový olej/motorovou naftu bez biosložek)
3.2.2.12 Petrochemický průmysl
3.2.2.13 Zpětný tok do rafinérií (nevztahuje se na surovou ropu a NGL)
3.2.3 DOVOZ PODLE ZEMĚ PŮVODU – VÝVOZ PODLE ZEMĚ URČENÍ
Dovoz by se měl vykázat podle země původu a vývoz podle země určení. Platí poznámka týkající se dovozu a vývozu v bodě 3.2.1.
3.2.4 STAV ZÁSOB
Vykazují se následující počáteční a konečné zásoby za všechny energetické produkty, včetně aditiv/oxygenátů, avšak kromě rafinérského plynu:
3.2.4.1 Zásoby na území státu
Zásoby v následujících lokalitách: nádrže rafinérií, sběrné terminály, potrubní nádrže, nákladní čluny a pobřežní tankery (v případě, že přístav odplutí a přístav určení jsou v téže zemi), tankery v přístavu členského státu (pokud se má jejich náklad vyložit v přístavu) a vnitrozemské zásobníky lodí. Nezahrnují se zásoby ropy v ropovodech, v železničních cisternách, v automobilových cisternách, v zásobníkách námořních lodí, v čerpacích stanicích, v maloobchodních prodejnách a v zásobníkách na moři.
3.2.4.2 Zásoby držené pro jiné země na základě dvoustranných mezivládních dohod
Zásoby na území státu, které patří jiné zemi, a přístup k nim je zaručen dohodou mezi příslušnými vládami.
3.2.4.3 Zásoby se známým zahraničním místem určení
Zásoby nezahrnuté v bodě 3.2.4.2 na území státu, které patří jiné zemi a jsou pro ni určeny. Tyto zásoby mohou být umístěny uvnitř celních zón nebo mimo ně.
3.2.4.4 Ostatní zásoby v celních zónách
Zahrnuje zásoby nezahrnuté v bodech 3.2.4.2 a 3.2.4.3, ať už byly, nebo nebyly celně odbaveny.
3.2.4.5 Zásoby u hlavních spotřebitelů
Zahrnuje zásoby, které podléhají vládnímu dohledu. Tato definice nezahrnuje ostatní spotřebitelské zásoby.
3.2.4.6 Zásoby na palubě připlouvajících zámořských lodí v přístavu nebo na kotvišti
Zásoby, ať už byly, nebo nebyly celně odbaveny. Tato kategorie nezahrnuje zásoby na palubě plavidel na volném moři.
Zahrnuje ropu v pobřežních tankerech v případě, že jejich přístav odplutí a přístav určení jsou v téže zemi. V případě připlouvajících plavidel s více než jedním přístavem vykládky se vykazuje jen množství, které bude vyloženo ve vykazující zemi.
3.2.4.7 Zásoby držené vládou na území státu
Zahrnuje zásoby pro nevojenské účely, které jsou držené vládou v rámci území státu a jsou majetkem vlády nebo jsou pod jejím dohledem a jsou drženy výlučně pro nouzové účely.
Nezahrnuje zásoby držené státními ropnými společnostmi nebo elektroenergetickými zařízeními nebo zásoby držené přímo ropnými společnostmi pro vlády.
3.2.4.8 Zásoby u distribučních organizací na území státu
Zásoby držené jak veřejnými, tak soukromými společnostmi zřízenými za účelem udržování zásob výlučně pro nouzové účely.
Nezahrnuje povinné zásoby držené soukromými společnostmi.
3.2.4.9 Všechny ostatní zásoby držené na území státu
Všechny ostatní zásoby splňující podmínky uvedené výše v bodě 3.2.4.1.
3.2.4.10 Zásoby držené v zahraničí na základě dvoustranných mezivládních dohod
Zásoby, které patří vykazující zemi, ale jsou držené v jiné zemi a přístup k nim je zaručen dohodou mezi příslušnými vládami.
3.2.4.10.1. Z toho: vládní zásoby
3.2.4.10.2. Z toho: zásoby distribučních a skladovatelských organizací
3.2.4.10.3. Z toho: ostatní zásoby
3.2.4.11. Zásoby držené v zahraničí definitivně určené pro dovoz zásob
Zásoby, které nejsou zahrnuté v kategorii 10 a které patří vykazujícímu státu, ale jsou držené v jiném státě a čekají tam na dovoz.
3.2.4.12 Ostatní zásoby v celních zónách
Ostatní zásoby na území státu nezahrnuté ve výše uvedených kategoriích.
3.2.4.13 Náplň ropovodů
Ropa (surová ropa a ropné produkty) nacházející se v ropovodech, nezbytné pro udržení průtoku v potrubí.
Kromě toho se musí vykázat množství v členění podle příslušné země pro:
3.2.4.13.1 konečné zásoby držené pro jiné země na základě oficiální dohody, podle příjemce,
3.2.4.13.2 konečné zásoby držené pro jiné země na základě oficiální dohody, z toho držené jako „stock tickets“ podle příjemce,
3.2.4.13.3 konečné zásoby se známým zahraničním místem určení, podle příjemce,
3.2.4.13.4 konečné zásoby držené v zahraniční na základě oficiální dohody, podle umístění,
3.2.4.13.5 konečné zásoby držené v zahraniční na základě oficiální dohody, z toho držené jako „stock tickets“, podle umístění,
3.2.4.13.6 konečné zásoby držené v zahraniční definitivně určené pro dovoz do země deklaranta, podle umístění.
„Počátečními zásobami“ se rozumí zásoby v poslední den měsíce, který předchází vykazovanému (sledovanému) měsíci. „Konečnými zásobami“ se rozumí zásoby v poslední den vykazovaného (sledovaného) měsíce.
3.3 Jednotky měření
Vykázaná množství musí být uvedena v kt (kilotunách).
3.4 Lhůta pro předání údajů
Do 55 dnů následujících po vykazovaném (sledovaném) měsíci.
3.5 Poznámky k zeměpisné oblasti působnosti
Vysvětlivky v příloze A kapitole 1 se použijí jen pro účely statistického výkaznictví s touto konkrétní výjimkou: Švýcarsko zahrnuje Lichtenštejnsko.
4. ZEMNÍ PLYN
4.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká vykazování údajů za zemní plyn.
4.2 Seznam agregátů
Za zemní plyn se musí vykázat níže uvedené agregáty.
4.2.1 Domácí produkce
Veškerá suchá tržní produkce v rámci státních hranic, včetně produkce na moři (off-shore). Produkce se měří po čištění a extrakci NGL a síry. Nezahrnuje těžební ztráty a množství opětovně vstřikovaná, vypouštěná do atmosféry nebo spalovaná bez využití. Zahrnuje množství použitá v rámci odvětví zemního plynu, při těžbě plynu, v soustavách plynovodů a ve zpracovatelských zařízeních.
4.2.2 Dovoz (vstupy)
4.2.3 Vývoz (výstupy)
Poznámka ohledně dovozu a vývozu: Vykážou se veškerá množství zemního plynu, která fyzicky překročila státní hranice země, ať už byla, nebo nebyla celně odbavena. To zahrnuje i množství přepravovaná přes území vaší země; tato množství by měla být vykázána jako dovoz a jako vývoz. V případě dovozu zkapalněného zemního plynu by mělo být uvedeno pouze ekvivalentní množství odpovídající suché tržní produkci, včetně množství použitých jako vlastní spotřeba při procesu zpětného zplyňování. Množství použitá jako vlastní spotřeba při zpětném zplyňování by měla být vykázána v kategorii „Vlastní spotřeba a ztráty odvětví zemního plynu“ (viz bod 4.2.11). Veškeré kapalné podíly zemního plynu (např. LPG) extrahované během zpětného zplyňování dováženého LNG by měly být vykázány v rámci vstupů „Příjmy z ostatních zdrojů“ kategorie „Jiné uhlovodíky“ podle definice v kapitole 3 této přílohy (ROPA A ROPNÉ PRODUKTY).
4.2.4 Změna stavu zásob
Tvorba zásob se znázorní kladným číslem a čerpání zásob se znázorní záporným číslem.
4.2.5 Zjištěné hrubé vnitrozemské dodávky
Tato kategorie představuje dodávky tržního plynu na tuzemský trh, včetně plynu použitého plynárenským průmyslem pro vytápění a provoz vlastních zařízení (tj. spotřeba při těžbě plynu, v soustavě plynovodů a ve zpracovatelských zařízeních); zahrnuty by měly být i přenosové a distribuční ztráty.
4.2.6 Počáteční zásoby držené na území státu
4.2.8 Konečné zásoby držené na území státu
4.2.9 Počáteční zásoby držené v zahraničí
4.210 Konečné zásoby držené v zahraničí
Poznámka ohledně zásob: zahrne se zemní plyn uskladněný ve formě plynné i zkapalněné.
4.2.11 Vlastní spotřeba a ztráty odvětví zemního plynu
Množství plynu použitého plynárenským průmyslem pro vytápění a provoz zařízení (tj. spotřeba při těžbě plynu, v soustavě plynovodů a ve zpracovatelských zařízeních); zahrnou se přenosové a distribuční ztráty.
4.2.12 Dovoz (vstupy) podle země původu a vývoz (výstupy) podle země určení
Dovoz (vstupy) by se měl vykázat podle země původu a vývoz (výstupy) podle země určení. Platí poznámka týkající se dovozu a vývozu v bodě 4.2.3. Dovoz a vývoz se vykáže pouze za sousední zemi nebo zemi, s níž existuje přímé spojení plynovodem, nebo v případě LNG za zemi, v níž byl plyn naložen na palubu přepravní lodi.
4.2.13 Dodávky pro výrobu elektřiny
4.3 Jednotky měření
Množství se vykazuje ve dvou jednotkách:
4.3.1 vyjádřené fyzickým množstvím v milionech m3 (v milionech metrů krychlových) za předpokladu referenčních podmínek plynu (15 °C, 101 325 Pa),
4.3.2 vyjádřené energetickým obsahem v TJ (v terajoulech), podle spalného tepla.
4.4 Lhůta pro předání údajů
Do 55 dnů následujících po vykazovaném (sledovaném) měsíci.
PŘÍLOHA D
KRÁTKODOBÉ MĚSÍČNÍ STATISTIKY
Tato příloha popisuje rozsah, jednotky, vykazované (sledované) období, četnost, lhůty a způsob předávání při krátkodobém měsíčním sběru statistických údajů.
Pojmy, pro které tato příloha neobsahuje vysvětlení, jsou vysvětleny v příloze A.
Následující ustanovení se vztahují na všechny soubory údajů uvedené v této příloze:
Vykazované (sledované) období: Vykazovaným (sledovaným) obdobím pro uváděné údaje bude jeden kalendářní měsíc.
Četnost: Údaje by se měly vykázat za každý měsíc.
Formát pro předávání údajů: Údaje by měly být předány ve formátu odpovídajícím náležitému standardu pro výměnu údajů stanovenému Eurostatem.
Způsob předávání: Údaje by měly být předány nebo nahrány elektronickými prostředky do jednotného kontaktního místa Eurostatu pro údaje.
1. Dovoz a dodávky surové ropy
1.1 Energetické produkty, za něž se zjišťují údaje
Tato kapitola se týká vykazování údajů za surovou ropu.
1.2 Definice
1.2.1 Dovoz
Dovoz se vztahuje na veškerá množství surové ropy, která vstupují na celní území členského státu nebo přicházejí z jiného členského státu pro účely jiné než přeprava. Musí se zahrnout surová ropa použitá pro vytváření zásob.
Neměla by se zahrnout ropa získaná z mořského dna, na které má členský stát výlučná těžební práva, vstupující na celní území Společenství.
1.2.2 Dodávky
Dodávky se vztahují na surovou ropu dovezenou do členského státu a v členském státě vytěženou v referenčním období. Nezahrnou se zásoby surové ropy vytvořené dříve.
1.2.3 Cena CIF
Cena CIF (náklady, pojištění a přepravné) zahrnuje cenu FOB (vyplaceně loď), což je cena skutečně účtovaná v přístavu/místě nakládky vedle nákladů na dopravu, pojištění a poplatků spojených s přepravou surové ropy.
Cena CIF surové ropy vytěžené v členském státě se počítá s přepravou placenou do přístavu vykládky nebo s dodáním na hranici, tj. vyplaceně v okamžiku, kdy se ropa dostane do celní pravomoci dovážejícího státu.
1.2.4 Hustota ve stupních API
Hustota ve stupních API je mírou, která vyjadřuje jak těžká/lehká je surová ropa ve srovnání s vodou. Hustota ve stupních API se vykáže podle tohoto vzorce, s ohledem na relativní hustotu: API = (141,5/relativní hustota) – 131,5
1.3 Seznam agregátů
1.3.1 U dovozu surové ropy rozděleného podle typu a zeměpisné oblasti, ve které byla vytěžena, by měl být uveden tento seznam agregátů:
1.3.1.1 označení surové ropy
1.3.1.2 průměrná hustota ve stupních API
1.3.1.3 průměrný obsah síry
1.3.1.4 celkový dovezený objem
1.3.1.5 celková cena CIF
1.3.1.6 počet vykazujících subjektů
1.3.2 U dodávek surové ropy se musí vykázat tento seznam agregátů:
1.3.2.1 dodaný objem
1.3.2.2 vážená průměrná cena CIF
1.4 Jednotky měření
1.5 Příslušná ustanovení
Vykazované období:
Jeden kalendářní měsíc.
Četnost:
Měsíčně.
Lhůta pro předání údajů:
Do jednoho kalendářního měsíce následujícího po vykazovaném (sledovaném) měsíci.
Formát pro předávání údajů:
Údaje by měly být předány ve formátu odpovídajícím náležitému standardu pro výměnu údajů stanovenému Eurostatem.
Způsob předávání:
Údaje by měly být předány nebo nahrány elektronickými prostředky do jednotného kontaktního místa Eurostatu pro údaje.
( ) Úř. věst. L 55, 1.3.2005, s. 57.
( 1 ) NACE Rev. 2 – statistická klasifikace ekonomických činností v Evropském společenství, Rev. 2 (2008).
( 2 ) Zemní plyn kapalný (Natural gas liquids).
( 3 ) směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 o ze dne 11. prosince 2018 podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).